Ялпу́г, або Ялпух — прісне озеро лиманного типу, найбільше природне озеро в Україні. Розміщене у Болградському та Ізмаїльському районах Одеської області. На північному березі Ялпуга, біля гирла річки Ялпуг, підземні джерела якої розташовані в селі Ялпуг у Молдові, лежить місто Болград. Озеро Ялпуг сполучається з Дунаєм через озеро Кугурлуй (система озер Ялпуг — Кугурлуй є найбільшою природною прісноводною водоймою України).
Ялпуг | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
45°25′00″ пн. ш. 28°37′00″ сх. д. / 45.41667° пн. ш. 28.61667° сх. д.Координати: 45°25′00″ пн. ш. 28°37′00″ сх. д. / 45.41667° пн. ш. 28.61667° сх. д. | ||||
Розташування | ||||
Країна | ![]() | |||
Регіон | Одеська область | |||
Розташування | Одеська область | |||
Прибережні країни | | |||
Геологічні дані | ||||
Тип | заплавне | |||
Група озер | Придунайські озера | |||
Частина від | Придунайські озера України | |||
Розміри | ||||
Площа поверхні | 149 км² | |||
Висота | 2,4 м | |||
Глибина середня | 2,6 м | |||
Глибина макс. | 6 м | |||
Розмір | 38 x 7 км | |||
Довжина | 38 км | |||
Ширина | до 7 км | |||
Об'єм | 0,3874 км³ | |||
Вода | ||||
Температура | +24-25°С (влітку) °C | |||
Басейн | ||||
Вливаються | р. Ялпуг, Карасулак | |||
Площа басейну | 4300 км² | |||
Країни басейну | Україна | |||
Інше | ||||
Міста та поселення | м. Болград | |||
Geonames | 688534 | |||
![]() Ялпуг (Україна) | ||||
![]() Ялпуг (Одеська область) | ||||
| ||||
|
Водойма використовується для питного водопостачання прилеглих населених пунктів, рибництва, рекреації, а в літні місяці здійснюється забір води в іригаційних цілях.
Формування озера
За своїм походженням озеро Ялпуг належить до групи річкових озер і було сформовано завдяки розливам Дунаю. Утворенню озера сприяла відносна стабілізація рівня Чорного моря за останні тисячі років, що призвело до наповнення центральної частини естуарія наносами Дунаю і перетворенню заток в лимани, які почали утворюватися в кінці новоевксинського часу і початку давньочорноморського періоду.
Характеристика
Довжина 39 км, ширина до 6 км, площа 149 км², середня глибина близько 2 м, максимальна (під час повені і паводка) — 6,0 м. Улоговина видовженої форми. Східний та західний береги переважно підвищені, розчленовані яругами, південні — піщані, крайня північна ділянка узбережжя заболочена та поросла очеретом. Температура води влітку +24...+25 °C; взимку озеро замерзає, льодовий режим нестійкий.
В озеро впадають дві річки: Ялпуг та Карасулак. Річка Ялпуг бере початок в молдовских Кодрах на висоті 300 мБС та впадає в озеро Ялпуг на території Болградського району Одеської області. Відмітка гирла річки Ялпуг — 2,0 мБС. Річка Карасулак знаходиться на території Болградського району Одеської області і впадає в озеро з правого берега Ялпуг (довжина річки Карасулак — 52 км). Також на водний баланс озера впливає стік дощових вод по системі балок, що сходяться до озера.
У найвужчому місці протоки в 70-х роках XX століття споруджено дамбу з мостом в середній частині, по якій прокладено дорогу (Ізмаїл — Рені), після чого водообмін між озерами Ялпуг та Кугурлуй скоротився майже на третину, що підвищило ступінь забруднення Ялпугу.
Басейн озера
Водне живлення озера здійснюється головним чином внаслідок водообміну з озером Кугурлуй, з яким воно сполучене протокою у південній частині. З півночі впадає річка Ялпуг, з північного сходу підходить невелика річка Карасулак, що впадає в озеро біля селища Криничне, а в районі села Тополине в озеро впадає річка . В наш час вплив невеликих річок Карасулак та Минзул на водний баланс озера практично незначний, оскільки через істотне зарегулювання, стік вод з річок до озера практично припинився. Також деякий вплив на водний баланс має стік дощових вод по системі яруг, що сходяться до Ялпуга.
Улоговина озера має витягнуту форму. Східний і західний береги піднесені, розчленовані балками, південні — піщані, крайня північна ділянка узбережжя заболочена й поросла очеретом. У південній частині Ялпуг з'єднаний протокою з озером Кугурлуй. У найвужчій частині протоки в 70-х роках XX століття була споруджена гребля з мостом, по якій була прокладена дорога Ізмаїл — Рені. Після зведення греблі водообмін між озерами Ялпуг і Кугурлуй скоротився майже на третину, що підвищило рівень забруднення Ялпугу.
Нормальний підпірни́й рівень (НПР) встановлений на позначці 2,8 метра Балтійської системи (мБС). Проте, внаслідок суттєвого літнього випаровування та витрат води для водоспоживання містом Болград, прибережними селами і для зрошення, рівень води у спекотні періоди року істотно знижується, оскільки заповнення озера можливе тільки під час істотного весняного паводку на річці Дунай.
Коливання рівнів води в озері відбувається під впливом змін стоку води в Дунаї і розподіляється на сезонні фази: зимовий мінімум і максимум, весняний мінімум, весняно-літній максимум, осінній мінімум. Амплітуда коливання становить 360 см.
Озеро Ялпуг знаходиться в зоні несталих льодових явищ; тут впродовж зими буває кілька замерзань і скресань, а суцільною кригою озеро покривається не кожного року. Як правило, замерзає Ялпуг десь наприкінці листопада, а скресає у другій половині березня, тримається крига інколи півтора, а інколи і три з половиною місяці.
Домінуючим ґрунтом в озері Ялпуг є темно-сірий мул, який займає близько половини площі дна озера, головним чином, центральну частину водойми з глибинами від 2,0 м і більше. На глибині 0,75—2,5 м є великі ділянки замуленого піску між центральною частиною і глинисто-піщаним і мулисто піщаним прибережжям. В даний час на різних ділянках літоралі зафіксовано появу чорного мулу. У літоральній зоні озера ґрунти дна різноманітніші в порівнянні з відкритою частиною. Домінує мулистий пісок, на окремих ділянках залягають глинистий ґрунт, галечник, замулена бита ракуша; в затишних місцях — мул. У пониззі, в районі дамби розташовані замулені розсипи гальки і гравію, є ділянки піщаного і мулистого ґрунту.
Гідрохімічний режим озера
Гідрохімічний режим озера в значній мірі залежить від водообміну з Дунаєм та ґрунтового живлення. Ступінь мінералізації води озера залежить від водозабору та випаровування води. Результати досліджень виявили декілька періодів розвитку гідрохімічного режиму озера:
- 1951—1960 рр. — період коли загальна мінералізація води в озері не перевищувала 500 мг/дм³ і приблизно на 100 мг/дм³ була вищою від мінералізації води р. Дунай.
- 1963—1985 рр. — період постійного зростання мінералізації води й головних іонів в озері.
- 1986—1990 рр. — період значного зниження й стабілізації мінералізації води в озері.
- 1991—2013 рр. — період стабільно підвищеної мінералізації води озера Ялпуг — м. Болград, коливання якої залежить від водообміну з Дунаєм та мінералізації стоку річки Ялпуг.
Гідрохімічний режим озера в значній мірі залежить від водообміну з Дунаєм та ґрунтового живлення. Ступінь мінералізації залежить від водозабору та випаровування води.
Сольовий склад та мінералізація води
Проведені у період 1951—2013 рр. дослідження показали, що загальна мінералізація води оз. Ялпуг — м. Болград змінювалась від 216,8 до 2572 мг/дм³. У північній частині озера рівень мінералізації набагато більший ніж у південній частині, що пов'язано насамперед із віддаленістю від річки Дунай, яка сприяє водообміну й зменшенню загальної мінералізації, а також із впадінням в озеро забрудненого, набагато більш мінералізованого стоку річки Ялпуг, яка формується на території Молдови. З роками, якість води в річці Ялпуг погіршується, а її мінералізація поступово зростає за рахунок хлоридів, сульфатів, натрію та магнію. Середня мінералізація води річки за 2007—2012 рр. склала 4690,9 мг/дм³, що в 3,63 раза перевищує мінералізацію води цієї ж річки за 1947—1949 рр. Уміст хлоридів, сульфатів, натрію та магнію у воді річки за цей період зріс відповідно у 5,9, 4,09, 3,38 та 6,47 раза. На даний час вода річки Ялпуг є основним джерелом забруднення північної, відносно мілководної частини озера Ялпуг.
Іригаційне оцінювання води
Вода озера Ялпуг використовується для зрошення 12,1 тис. га земель Новоселівської, Котловинської, Міжрайонної, Виноградівської, Ялпугської, Озернянської зрошуваних систем і ділянок «малого» зрошення в господарствах Болградського району. За більшістю методів проведеної іригаційної оцінки, вода оз. Ялпуг — м. Болград є непридатною для «прямого» зрошення й вимагає перед поливом насичення кальцієвими солями, а в деякі періоди ліквідації соди й розбавлення прісною водою.
Оцінювання якості води для водопостачання
Наявні у воді озера компоненти сольового складу, еколого-санітарних показників та специфічних речовин токсичної дії роблять її непридатною для питного водопостачання. Разом із цим, вода озера Ялпуг є єдиним джерелом питного водопостачання м. Болград та прилеглих населених пунктів, що вимагає вартісної багатоступеневої очистки води для приведення її до санітарних норм. На даний час розробляється проект магістрального водопроводу для забезпечення м. Болград і населених пунктів Болградського району питною водою з підземних джерел с. Матроска (Ізмаїльський район).
Антропогенний вплив людини
У період 1970—1980 рр. в Молдову для використання в сільському господарстві було завезено значну кількість мінеральних добрив, пестицидів і особливо небезпечних інсектицидів ДДТ (дуст) і ГХЦГ (ліндан) [ru]. Протягом 1975—1987 рр. невикористані отрутохімікати зберігались в непристосованих приміщеннях сільгосппідприємств. У 1985 році потрапляння отрутохімікатів у ґрунтові та поверхневі води (територія сучасної Гагаузії) викликало масову загибель риби та іншої водної біоти. Остання партія прострочених добрив, пестицидів і отрутохімікатів, що зберігалися на складах в Гагаузії, була вивезена для утилізації в травні 2018 року.
Нині найбільший антропогенний вплив на озеро Ялпуг здійснює річка Ялпуг, у яку скидаються неочищені стоки промислових і господарських об'єктів, розташованих уздовж річки на території Гагаузії, Чимішлійського і Тараклійського районів Молдови. Проведені лабораторні дослідження показали, що вода річки Ялпуг належить до найнижчої — V категорії якості (дуже забруднена).
Флора і фауна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDB4aGEyVmZXV0ZzY0hWb0pUSkRYMEp2YkdkeVlXUmZNUzVxY0djdk1qVXdjSGd0VEdGclpWOVpZV3h3ZFdnbE1rTmZRbTlzWjNKaFpGOHhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Береги водойми поросли очеретом і рогозом, в озері поширені водорості та інша водяна рослинність. У північній частині водойма заростає переважно очеретом, а на півдні ростуть сусак, схеноплектус озерний та інші. Водна рослинність займає 24 % загальної площі озера. На занурену (підводну) рослинність озеро бідне.
Ялпуг у природному стані — багата на іхтіофауну водойма (до 40 видів риб), є численні раки.
Як і в інших придунайських водоймах, в озері Ялпуг під впливом вітру відбувається інтенсивне перемішування водних мас. Внаслідок цього озеро влітку добре прогрівається і на різних глибинах зміни температур та розчинених газів незначні.
Історичні факти
У ході археологічних досліджень, на берегах водоймища були знайдені залишки поселень стародавньої людини, включаючи представників трипільської та черняхівської культур, предмети побуту і прикраси із стародавніх Греції і Риму, знахідки пори османського панування. У листопаді 2010 року на західному березі озера знайдені дві золоті накладки на кінську збрую з гранатами-альмандинами і передані в музей Придунав'я.
Починаючи з 1858 року, озеро знаходилося у власності Піклування Болградського ліцею для хлопчиків «Король Карл II», яке здавало його в оренду рибальським кооперативам.
У 1914 році по озеру між Болград і Ізмаїлом було відкрито водне сполучення, яке забезпечували 2 пароплава і 20 барж, що дозволило доставляти залізничні вантажі в дунайські порти, оскільки Ізмаїл та інші дунайські пристані в той час не були з'єднані залізницею з іншими містами.
У період 1918—1944 рр. озеро використовувалося в якості гідродрома школи гідроавіації, яка перебувала с. Чишма-Варуіта (суч. с. Криничне).
У період 1950—1960 рр. озеро використовувалося для доставки пасажирів судннами з малою осадкою Радянського Дунайського пароплавства. Використання озера в транспортних цілях припинилося після завершення спорудження в період 1960—1973 рр. протяжної системи дамб і каналів зі шлюзами, які були зведені для захисту прилеглих до річки територій від затоплення і регулювання рівня води в озерах в інтересах сільського господарства.
Після побудови дамби і осушення заплави водообмін між Дунаєм і озером Ялпуг зменшився приблизно в 100—200 разів, а водообмін між озерами Ялпуг і Кугурлуй скоротився майже на третину, що підвищило ступінь забруднення озера Ялпуг через зростання рівня мінералізації.
Галерея
- Озеро Ялпуг у Болграді
- Озеро Ялпуг на території Ізмаїльського району
- Озеро Ялпуг у селі Владичень
- Озеро Ялпуг у селі Владичень
Примітки
- Одеська область [ 18 жовтня 2016 у Wayback Machine.] (Верменич Я. В.) // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — С. 590. — .
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 25 січня 2022. Процитовано 10 вересня 2020.
- Лозовіцький П. С. «Оцінювання якості води оз. Ялпуг — г. Болград за сольовим складом і мінералізацією [ 10 квітня 2021 у Wayback Machine.]», Державна екологічна академія післядипломної освіти та управління, Київ с. 250—279
- Джуртубаев Ю. М. «Макрозообентос Придунайских озёр в современных условиях [ 25 січня 2022 у Wayback Machine.]», Одесский Национальный университет им. И. И. Мечникова
- Унікальні сторінки географії. Визначні географічні відкриття. 5-6 клас. Гільберг 85. Найбільше озеро України
- Тучковенко, Ю.С.; Аль-Субари, Али Ахмед Салех (2009). Моделирование распространения загрязняющих веществ на акватории озер Ялпуг-Кугурлуй. Український гідрометеорологічний журнал (рос.) (5).
- Столичные геодезисты выполнят работы для проекта по строительству водопровода питьевой воды Матроска-Измаил-Болград. БессарабіЯ.UA (рос) .
- Ядохимикаты продолжают «травить» жителей юга Молдовы. point.md (рос) .
- Дуст сведут в могилу к 2015 году. vedomosti.md (рос) .
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Уничтожение опасных пестицидов в Молдове. nato.int (рос) .
- Последняя партия пестицидов из АТО Гагаузия была эвакуирована. ipn.md (рос) .
- . mediu.gov.md (рум) . Архів оригіналу за 23 квітня 2021.
- . Бессарабский вернисаж (рос) . Архів оригіналу за 21 січня 2021.
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Ресурсы поверхностных вод СССР. Описание рек и озёр и расчёты основных характеристик их режима. — Т. 6. Украина и Молдавия. Вып. 1. Западная Украина и Молдавия (без бассейна р. Днестра). — Л., Гидрометеоиздат, 1978. — 486—487 с.
- Кузниченко С. Д. Водный и солевой режим системы озер Кугурлуй — Ялпуг в условиях их зарегулирования: дис. канд. геогр. наук : 11.00.07 / С. Д. Кузниченко. — Одесса, 2005—294 с.
![]() | Це незавершена стаття з географії Одеської області. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya pro ozero Pro richku div Yalpug richka ta Yalpug znachennya Yalpu g abo Yalpuh prisne ozero limannogo tipu najbilshe prirodne ozero v Ukrayini Rozmishene u Bolgradskomu ta Izmayilskomu rajonah Odeskoyi oblasti Na pivnichnomu berezi Yalpuga bilya girla richki Yalpug pidzemni dzherela yakoyi roztashovani v seli Yalpug u Moldovi lezhit misto Bolgrad Ozero Yalpug spoluchayetsya z Dunayem cherez ozero Kugurluj sistema ozer Yalpug Kugurluj ye najbilshoyu prirodnoyu prisnovodnoyu vodojmoyu Ukrayini YalpugPivdenne uzberezhzhya ozera Pivdenne uzberezhzhya ozera45 25 00 pn sh 28 37 00 sh d 45 41667 pn sh 28 61667 sh d 45 41667 28 61667 Koordinati 45 25 00 pn sh 28 37 00 sh d 45 41667 pn sh 28 61667 sh d 45 41667 28 61667Roztashuvannya Krayina UkrayinaRegion Odeska oblastRoztashuvannya Odeska oblastPriberezhni krayini UkrayinaGeologichni dani Tip zaplavneGrupa ozer Pridunajski ozeraChastina vid Pridunajski ozera UkrayiniRozmiri Plosha poverhni 149 km Visota 2 4 mGlibina serednya 2 6 mGlibina maks 6 mRozmir 38 x 7 kmDovzhina 38 kmShirina do 7 kmOb yem 0 3874 km Voda Temperatura 24 25 S vlitku CBasejn Vlivayutsya r Yalpug KarasulakPlosha basejnu 4300 km Krayini basejnu UkrayinaInshe Mista ta poselennya m BolgradGeonames 688534 Yalpug Ukrayina Yalpug Odeska oblast Yalpug u Vikishovishi Vodojma vikoristovuyetsya dlya pitnogo vodopostachannya prileglih naselenih punktiv ribnictva rekreaciyi a v litni misyaci zdijsnyuyetsya zabir vodi v irigacijnih cilyah Formuvannya ozeraZa svoyim pohodzhennyam ozero Yalpug nalezhit do grupi richkovih ozer i bulo sformovano zavdyaki rozlivam Dunayu Utvorennyu ozera spriyala vidnosna stabilizaciya rivnya Chornogo morya za ostanni tisyachi rokiv sho prizvelo do napovnennya centralnoyi chastini estuariya nanosami Dunayu i peretvorennyu zatok v limani yaki pochali utvoryuvatisya v kinci novoevksinskogo chasu i pochatku davnochornomorskogo periodu HarakteristikaDovzhina 39 km shirina do 6 km plosha 149 km serednya glibina blizko 2 m maksimalna pid chas poveni i pavodka 6 0 m Ulogovina vidovzhenoyi formi Shidnij ta zahidnij beregi perevazhno pidvisheni rozchlenovani yarugami pivdenni pishani krajnya pivnichna dilyanka uzberezhzhya zabolochena ta porosla ocheretom Temperatura vodi vlitku 24 25 C vzimku ozero zamerzaye lodovij rezhim nestijkij V ozero vpadayut dvi richki Yalpug ta Karasulak Richka Yalpug bere pochatok v moldovskih Kodrah na visoti 300 mBS ta vpadaye v ozero Yalpug na teritoriyi Bolgradskogo rajonu Odeskoyi oblasti Vidmitka girla richki Yalpug 2 0 mBS Richka Karasulak znahoditsya na teritoriyi Bolgradskogo rajonu Odeskoyi oblasti i vpadaye v ozero z pravogo berega Yalpug dovzhina richki Karasulak 52 km Takozh na vodnij balans ozera vplivaye stik doshovih vod po sistemi balok sho shodyatsya do ozera U najvuzhchomu misci protoki v 70 h rokah XX stolittya sporudzheno dambu z mostom v serednij chastini po yakij prokladeno dorogu Izmayil Reni pislya chogo vodoobmin mizh ozerami Yalpug ta Kugurluj skorotivsya majzhe na tretinu sho pidvishilo stupin zabrudnennya Yalpugu Basejn ozeraVodne zhivlennya ozera zdijsnyuyetsya golovnim chinom vnaslidok vodoobminu z ozerom Kugurluj z yakim vono spoluchene protokoyu u pivdennij chastini Z pivnochi vpadaye richka Yalpug z pivnichnogo shodu pidhodit nevelika richka Karasulak sho vpadaye v ozero bilya selisha Krinichne a v rajoni sela Topoline v ozero vpadaye richka V nash chas vpliv nevelikih richok Karasulak ta Minzul na vodnij balans ozera praktichno neznachnij oskilki cherez istotne zaregulyuvannya stik vod z richok do ozera praktichno pripinivsya Takozh deyakij vpliv na vodnij balans maye stik doshovih vod po sistemi yarug sho shodyatsya do Yalpuga Ulogovina ozera maye vityagnutu formu Shidnij i zahidnij beregi pidneseni rozchlenovani balkami pivdenni pishani krajnya pivnichna dilyanka uzberezhzhya zabolochena j porosla ocheretom U pivdennij chastini Yalpug z yednanij protokoyu z ozerom Kugurluj U najvuzhchij chastini protoki v 70 h rokah XX stolittya bula sporudzhena greblya z mostom po yakij bula prokladena doroga Izmayil Reni Pislya zvedennya grebli vodoobmin mizh ozerami Yalpug i Kugurluj skorotivsya majzhe na tretinu sho pidvishilo riven zabrudnennya Yalpugu Normalnij pidpirni j riven NPR vstanovlenij na poznachci 2 8 metra Baltijskoyi sistemi mBS Prote vnaslidok suttyevogo litnogo viparovuvannya ta vitrat vodi dlya vodospozhivannya mistom Bolgrad priberezhnimi selami i dlya zroshennya riven vodi u spekotni periodi roku istotno znizhuyetsya oskilki zapovnennya ozera mozhlive tilki pid chas istotnogo vesnyanogo pavodku na richci Dunaj Kolivannya rivniv vodi v ozeri vidbuvayetsya pid vplivom zmin stoku vodi v Dunayi i rozpodilyayetsya na sezonni fazi zimovij minimum i maksimum vesnyanij minimum vesnyano litnij maksimum osinnij minimum Amplituda kolivannya stanovit 360 sm Ozero Yalpug znahoditsya v zoni nestalih lodovih yavish tut vprodovzh zimi buvaye kilka zamerzan i skresan a sucilnoyu krigoyu ozero pokrivayetsya ne kozhnogo roku Yak pravilo zamerzaye Yalpug des naprikinci listopada a skresaye u drugij polovini bereznya trimayetsya kriga inkoli pivtora a inkoli i tri z polovinoyu misyaci Dominuyuchim gruntom v ozeri Yalpug ye temno sirij mul yakij zajmaye blizko polovini ploshi dna ozera golovnim chinom centralnu chastinu vodojmi z glibinami vid 2 0 m i bilshe Na glibini 0 75 2 5 m ye veliki dilyanki zamulenogo pisku mizh centralnoyu chastinoyu i glinisto pishanim i mulisto pishanim priberezhzhyam V danij chas na riznih dilyankah litorali zafiksovano poyavu chornogo mulu U litoralnij zoni ozera grunti dna riznomanitnishi v porivnyanni z vidkritoyu chastinoyu Dominuye mulistij pisok na okremih dilyankah zalyagayut glinistij grunt galechnik zamulena bita rakusha v zatishnih miscyah mul U ponizzi v rajoni dambi roztashovani zamuleni rozsipi galki i graviyu ye dilyanki pishanogo i mulistogo gruntu Gidrohimichnij rezhim ozera Gidrohimichnij rezhim ozera v znachnij miri zalezhit vid vodoobminu z Dunayem ta gruntovogo zhivlennya Stupin mineralizaciyi vodi ozera zalezhit vid vodozaboru ta viparovuvannya vodi Rezultati doslidzhen viyavili dekilka periodiv rozvitku gidrohimichnogo rezhimu ozera 1951 1960 rr period koli zagalna mineralizaciya vodi v ozeri ne perevishuvala 500 mg dm i priblizno na 100 mg dm bula vishoyu vid mineralizaciyi vodi r Dunaj 1963 1985 rr period postijnogo zrostannya mineralizaciyi vodi j golovnih ioniv v ozeri 1986 1990 rr period znachnogo znizhennya j stabilizaciyi mineralizaciyi vodi v ozeri 1991 2013 rr period stabilno pidvishenoyi mineralizaciyi vodi ozera Yalpug m Bolgrad kolivannya yakoyi zalezhit vid vodoobminu z Dunayem ta mineralizaciyi stoku richki Yalpug Gidrohimichnij rezhim ozera v znachnij miri zalezhit vid vodoobminu z Dunayem ta gruntovogo zhivlennya Stupin mineralizaciyi zalezhit vid vodozaboru ta viparovuvannya vodi Solovij sklad ta mineralizaciya vodi Provedeni u period 1951 2013 rr doslidzhennya pokazali sho zagalna mineralizaciya vodi oz Yalpug m Bolgrad zminyuvalas vid 216 8 do 2572 mg dm U pivnichnij chastini ozera riven mineralizaciyi nabagato bilshij nizh u pivdennij chastini sho pov yazano nasampered iz viddalenistyu vid richki Dunaj yaka spriyaye vodoobminu j zmenshennyu zagalnoyi mineralizaciyi a takozh iz vpadinnyam v ozero zabrudnenogo nabagato bilsh mineralizovanogo stoku richki Yalpug yaka formuyetsya na teritoriyi Moldovi Z rokami yakist vodi v richci Yalpug pogirshuyetsya a yiyi mineralizaciya postupovo zrostaye za rahunok hloridiv sulfativ natriyu ta magniyu Serednya mineralizaciya vodi richki za 2007 2012 rr sklala 4690 9 mg dm sho v 3 63 raza perevishuye mineralizaciyu vodi ciyeyi zh richki za 1947 1949 rr Umist hloridiv sulfativ natriyu ta magniyu u vodi richki za cej period zris vidpovidno u 5 9 4 09 3 38 ta 6 47 raza Na danij chas voda richki Yalpug ye osnovnim dzherelom zabrudnennya pivnichnoyi vidnosno milkovodnoyi chastini ozera Yalpug Irigacijne ocinyuvannya vodi Voda ozera Yalpug vikoristovuyetsya dlya zroshennya 12 1 tis ga zemel Novoselivskoyi Kotlovinskoyi Mizhrajonnoyi Vinogradivskoyi Yalpugskoyi Ozernyanskoyi zroshuvanih sistem i dilyanok malogo zroshennya v gospodarstvah Bolgradskogo rajonu Za bilshistyu metodiv provedenoyi irigacijnoyi ocinki voda oz Yalpug m Bolgrad ye nepridatnoyu dlya pryamogo zroshennya j vimagaye pered polivom nasichennya kalciyevimi solyami a v deyaki periodi likvidaciyi sodi j rozbavlennya prisnoyu vodoyu Ocinyuvannya yakosti vodi dlya vodopostachannya Nayavni u vodi ozera komponenti solovogo skladu ekologo sanitarnih pokaznikiv ta specifichnih rechovin toksichnoyi diyi roblyat yiyi nepridatnoyu dlya pitnogo vodopostachannya Razom iz cim voda ozera Yalpug ye yedinim dzherelom pitnogo vodopostachannya m Bolgrad ta prileglih naselenih punktiv sho vimagaye vartisnoyi bagatostupenevoyi ochistki vodi dlya privedennya yiyi do sanitarnih norm Na danij chas rozroblyayetsya proekt magistralnogo vodoprovodu dlya zabezpechennya m Bolgrad i naselenih punktiv Bolgradskogo rajonu pitnoyu vodoyu z pidzemnih dzherel s Matroska Izmayilskij rajon Antropogennij vpliv lyudiniU period 1970 1980 rr v Moldovu dlya vikoristannya v silskomu gospodarstvi bulo zavezeno znachnu kilkist mineralnih dobriv pesticidiv i osoblivo nebezpechnih insekticidiv DDT dust i GHCG lindan ru Protyagom 1975 1987 rr nevikoristani otrutohimikati zberigalis v nepristosovanih primishennyah silgosppidpriyemstv U 1985 roci potraplyannya otrutohimikativ u gruntovi ta poverhnevi vodi teritoriya suchasnoyi Gagauziyi viklikalo masovu zagibel ribi ta inshoyi vodnoyi bioti Ostannya partiya prostrochenih dobriv pesticidiv i otrutohimikativ sho zberigalisya na skladah v Gagauziyi bula vivezena dlya utilizaciyi v travni 2018 roku Nini najbilshij antropogennij vpliv na ozero Yalpug zdijsnyuye richka Yalpug u yaku skidayutsya neochisheni stoki promislovih i gospodarskih ob yektiv roztashovanih uzdovzh richki na teritoriyi Gagauziyi Chimishlijskogo i Taraklijskogo rajoniv Moldovi Provedeni laboratorni doslidzhennya pokazali sho voda richki Yalpug nalezhit do najnizhchoyi V kategoriyi yakosti duzhe zabrudnena Flora i faunaZarosti ocheretu na ozeri v Bolgradi Beregi vodojmi porosli ocheretom i rogozom v ozeri poshireni vodorosti ta insha vodyana roslinnist U pivnichnij chastini vodojma zarostaye perevazhno ocheretom a na pivdni rostut susak shenoplektus ozernij ta inshi Vodna roslinnist zajmaye 24 zagalnoyi ploshi ozera Na zanurenu pidvodnu roslinnist ozero bidne Yalpug u prirodnomu stani bagata na ihtiofaunu vodojma do 40 vidiv rib ye chislenni raki Yak i v inshih pridunajskih vodojmah v ozeri Yalpug pid vplivom vitru vidbuvayetsya intensivne peremishuvannya vodnih mas Vnaslidok cogo ozero vlitku dobre progrivayetsya i na riznih glibinah zmini temperatur ta rozchinenih gaziv neznachni Istorichni faktiU hodi arheologichnih doslidzhen na beregah vodojmisha buli znajdeni zalishki poselen starodavnoyi lyudini vklyuchayuchi predstavnikiv tripilskoyi ta chernyahivskoyi kultur predmeti pobutu i prikrasi iz starodavnih Greciyi i Rimu znahidki pori osmanskogo panuvannya U listopadi 2010 roku na zahidnomu berezi ozera znajdeni dvi zoloti nakladki na kinsku zbruyu z granatami almandinami i peredani v muzej Pridunav ya Pochinayuchi z 1858 roku ozero znahodilosya u vlasnosti Pikluvannya Bolgradskogo liceyu dlya hlopchikiv Korol Karl II yake zdavalo jogo v orendu ribalskim kooperativam U 1914 roci po ozeru mizh Bolgrad i Izmayilom bulo vidkrito vodne spoluchennya yake zabezpechuvali 2 paroplava i 20 barzh sho dozvolilo dostavlyati zaliznichni vantazhi v dunajski porti oskilki Izmayil ta inshi dunajski pristani v toj chas ne buli z yednani zalizniceyu z inshimi mistami U period 1918 1944 rr ozero vikoristovuvalosya v yakosti gidrodroma shkoli gidroaviaciyi yaka perebuvala s Chishma Varuita such s Krinichne U period 1950 1960 rr ozero vikoristovuvalosya dlya dostavki pasazhiriv sudnnami z maloyu osadkoyu Radyanskogo Dunajskogo paroplavstva Vikoristannya ozera v transportnih cilyah pripinilosya pislya zavershennya sporudzhennya v period 1960 1973 rr protyazhnoyi sistemi damb i kanaliv zi shlyuzami yaki buli zvedeni dlya zahistu prileglih do richki teritorij vid zatoplennya i regulyuvannya rivnya vodi v ozerah v interesah silskogo gospodarstva Pislya pobudovi dambi i osushennya zaplavi vodoobmin mizh Dunayem i ozerom Yalpug zmenshivsya priblizno v 100 200 raziv a vodoobmin mizh ozerami Yalpug i Kugurluj skorotivsya majzhe na tretinu sho pidvishilo stupin zabrudnennya ozera Yalpug cherez zrostannya rivnya mineralizaciyi GalereyaOzero Yalpug u Bolgradi Ozero Yalpug na teritoriyi Izmayilskogo rajonu Ozero Yalpug u seli Vladichen Ozero Yalpug u seli VladichenPrimitkiOdeska oblast 18 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Vermenich Ya V Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O S 590 ISBN 978 966 00 1061 1 PDF Arhiv originalu PDF za 25 sichnya 2022 Procitovano 10 veresnya 2020 Lozovickij P S Ocinyuvannya yakosti vodi oz Yalpug g Bolgrad za solovim skladom i mineralizaciyeyu 10 kvitnya 2021 u Wayback Machine Derzhavna ekologichna akademiya pislyadiplomnoyi osviti ta upravlinnya Kiyiv s 250 279 Dzhurtubaev Yu M Makrozoobentos Pridunajskih ozyor v sovremennyh usloviyah 25 sichnya 2022 u Wayback Machine Odesskij Nacionalnyj universitet im I I Mechnikova Unikalni storinki geografiyi Viznachni geografichni vidkrittya 5 6 klas Gilberg 85 Najbilshe ozero Ukrayini Tuchkovenko Yu S Al Subari Ali Ahmed Saleh 2009 Modelirovanie rasprostraneniya zagryaznyayushih veshestv na akvatorii ozer Yalpug Kugurluj Ukrayinskij gidrometeorologichnij zhurnal ros 5 Stolichnye geodezisty vypolnyat raboty dlya proekta po stroitelstvu vodoprovoda pitevoj vody Matroska Izmail Bolgrad BessarabiYa UA ros Yadohimikaty prodolzhayut travit zhitelej yuga Moldovy point md ros Dust svedut v mogilu k 2015 godu vedomosti md ros a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite news title Shablon Cite news cite news a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Unichtozhenie opasnyh pesticidov v Moldove nato int ros Poslednyaya partiya pesticidov iz ATO Gagauziya byla evakuirovana ipn md ros mediu gov md rum Arhiv originalu za 23 kvitnya 2021 Bessarabskij vernisazh ros Arhiv originalu za 21 sichnya 2021 LiteraturaEnciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Resursy poverhnostnyh vod SSSR Opisanie rek i ozyor i raschyoty osnovnyh harakteristik ih rezhima T 6 Ukraina i Moldaviya Vyp 1 Zapadnaya Ukraina i Moldaviya bez bassejna r Dnestra L Gidrometeoizdat 1978 486 487 s Kuznichenko S D Vodnyj i solevoj rezhim sistemy ozer Kugurluj Yalpug v usloviyah ih zaregulirovaniya dis kand geogr nauk 11 00 07 S D Kuznichenko Odessa 2005 294 s Ce nezavershena stattya z geografiyi Odeskoyi oblasti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi