«Щорс» (рос. Щорс) — український радянський художній кінофільм Олександра Довженка. Історично-революційна стрічка про воєначальника часів громадянської війни Миколу Щорса. Фільм вийшов на київські екрани 1 травня 1939 року.
Щорс | |
---|---|
рос. Щорс | |
![]() | |
Жанр | історична/біографічна драма |
Режисер | Олександр Довженко |
Сценарист | Олександр Довженко |
У головних ролях | Євген Самойлов, Іван Скуратов, Лука Ляшенко, Ніна Нікітіна, Олександр Хвиля, Сергій Комаров, Дмитро Мілютенко, Степан Шкурат, Микола Надемський, Амвросій Бучма |
Оператор | Юрій Єкельчик |
Композитор | Дмитро Кабалевський |
Кінокомпанія | Київська кіностудія, (Київ), відновл. «Мосфільм», 1964 р. |
Дистриб'ютор | Кіностудія ім. О. Довженка |
Тривалість | 118 хв. |
Мова | українська, російська |
Країна | УРСР |
Рік | 1939 |
IMDb | ID 0031919 |
|
Дія відбувається в Україні на початку 1919 року, перед поваленням гетьманату. Червона армія, очолювана Щорсом, за підтримки українських повстанців насувається на Київ, щоб заволодіти багатствами України на благо більшовиків. Вона постає перед супротивом військ Петлюри, німецьких інтервентів та Добровольчої армії Драгомирова. Водночас на заваді планам Щорса стають зрадники в його війську та у вищому командуванні, готові віддати Україну ворогам.
Сюжет
До українського села наближається німецька армія разом з петлюрівцями. Переможно ввійшовши в село, німці вимагають забезпечити їх провіантом. Петлюрівці допитуються в місцевого діда-ткача Платона де його сини. Той відповідає — поїхали до Щорса. Петлюрівський отаман наказує побити діда батогами. Тим часом Платонові сини та інші партизани дістаються до Щорса і вступають до його армії.
Білогвардійські офіцери збираються на таємну раду, де постановляють за будь-яку ціну утримати Україну, щоб вона забезпечувала білогвардійців провіантом. Підлеглі їм німці доповідають, що хочуть повернутися на батьківщину, щоб протистояти тамтешній революції. Отримавши відмову, німецькі солдати убивають офіцерів. Щорс доручає командиру Михайлюку заручитися підтримкою рядових німецьких солдатів. Але комісар приносить запізнілий наказ — вирушити в Самару для придушення бунту. Щорс не впевнений в доцільності цього, коли Україна в небезпеці. Бійці підтримують рішення захищати Україну від білогвардійців. Проте кулеметна рота сумнівається в правильності дій Щорса, вважає, що червоноармійці скоро будуть переможені.
До Щорса приїжджає батько Боженко, щоб приєднатися до боротьби. Невдовзі кулеметна рота вривається в кабінет і намагається заарештувати Щорса, але тікає, коли він дістає з шафи бомбу. Щорс пише текст присяги червоноармійців для новосформованого полку імені Богуна, який вирушає забезпечити підтримку селян.
Очолена Щорсом демонстрація прямує до німців, яких переконує відступити. Червоноармійці зупиняють поїзд з німецькими командирами та захоплюють їх в полон. Щорс віддає офіцерів під суд рядових німецьких солдатів — поранених, які не змогли поїхати з рештою армії. Вони виносять смертний вирок.
Червоноармійці перекривають шляхи на Київ і розстрілюють в Чернігові парад синьожупанників, після чого звільняють в'язнів тюрми. В сусідньому селі вони опиняються під час весілля, де наречена Настя, натхнення словами командира, покидає нареченого-нелюба і освідчується в коханні командиру. В українській Директорії в той час планують отримати підтримку від американців, для чого Петлюра пропонує їх підкупити.
Щорс присоромлює військовополонених петлюрівців, порівнюючи червоноармійців з козаками, а петлюрівців — з «правнуками поганими» (цитує Шевченка). Щорс дозволяє всім охочим піти, але полонені вирішують стати на його бік. Отримавши поповнення, червоноармійці захоплюють Київ. Але Петлюра посилає підкріплення на броньовиках, потісняючи червоноармійців біля Бердичева. Троцький нехтує потребами більшовиків в Україні, не присилаючи їм допомоги, за винятком командирів. Щорс проте надихає соратників, описуючи мирне майбутнє.
Селяни, серед яких є дід Платон, вступають в лави червоноармійців. Командири Троцького звинувачують Щорса в «партизанщині» та непокорі, але той рішуче відповідає, що залучаючи «низи» суспільства забезпечує міцну владу більшовиків. З Києва надходить повідомлення про вбивство дружини Боженка. Той терміново вирушає в Київ, попри те, що влада червоноармійців там ще хитка. Він вривається в театр під час вистави, де зі сцени вимагає від «буржуазії» підтримати більшовиків. Щорс застерігає Боженка від поспішних дій та не дозволяє йому вчинити розправу над «буржуями», щоб не допустити анархії, а потім дарує шаблю.
Армія Щорса протистоїть дедалі більшим силам поляків, які прийшли на допомогу петлюрівцям. В іншому місці червоноармійцям вдається оточити польських командирів. Зв'язавшись з ними по телефону, Щорс добивається припинення вогню, а слідом сам іде у наступ.
Проте перемога недовга, на Київ наступає генерал Драгомиров, а південний схід України лишається під владою білогвардійців. Боженко помирає та заповідає поховати його під «Заповіт» Шевченка. Поховавши його, Щорс, який вже невдовзі загине, збирає командирів з народу, обіцяючи, що вони продовжать його справу.
Знімальна група
- Сценарист та режисер-постановник: Олександр Довженко
- Режисер: Юлія Солнцева
- Асистенти режисера: Лазар Бодик, Гнат Ігнатович-Балінський
- Оператор-постановник: Юрій Єкельчик
- Художник-постановник: Моріц Уманський
- Звукооператор: Микола Тімарцев
- Композитор: Дмитро Кабалевський
- Оператор: Ю. Голдабенко; асистенти оператора: Олексій Мішурин, В. Юрченко
- Помічник режисера: Ісаак Шмарук
- Художник-гример: Л. Хазанов
- Асистент по монтажу: О. Скрипник
- Державний оркестр УРСР, диригент
- Текст пісень: Андрій Малишко
- Директор знімальної групи: З. Рогозовський
Актори
- Євген Самойлов — Микола Щорс
- Іван Скуратов — «батько» Василь Боженко
- Ніна Нікітіна — Настя
- Георгій Полежаєв — Симон Петлюра
Командири:
- Лука Ляшенко — Северин Черняк
- Олександр Гречаний — Михайлюк
- Павло Красилич — командир
- Олександр Хвиля — Савка Троян
- Степан Шкурат — командир
- Дмитро Мілютенко — Володимир Винниченко
- Микола Надемський
- Амвросій Бучма — генерал
Бійці:
- Юрий Бантиш
- Петро Масоха — боєць
- Микола Коміссаров — німецький генерал
- Лаврентій Масоха
- Дмитро Барвінський
- Д. Костенко
Німецькі солдати:
- Ганс Клерінг — німецький солдат
- Сергій Комаров — німецький полковник
- Освальд Глазунов — німецький солдат
- Сергій Комісаров — німецький генерал
Історія створення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkxTDA1cGEyOXNZWGxmUVd4bGEzTmhibVJ5YjNacFkyaGZVMmhqYUc5eWMxOGxNamd4T0RrMVh5MWZNVGt4T1NVeU9TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RUbWxyYjJ4aGVWOUJiR1ZyYzJGdVpISnZkbWxqYUY5VGFHTm9iM0p6WHlVeU9ERTRPVFZmTFY4eE9URTVKVEk1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Олександр Довженко працював над фільмом «Щорс» 4 роки за особистим замовленням генерального секретаря ЦК КПРС — Сталіна. Здобувши в радянських критиків славу за фільм «Аероград», Довженко отримав доручення зняти фільм про Щорса — «українського Чапаєва» («Чапаєв» був улюбленим фільмом Сталіна). Ключовим консультантом Довженка став Іван Дубовий, який служив у Щорса заступником начальника 1-ї українській дивізії імені Богуна. У цей час Довженко мріяв створити фільм про Тараса Бульбу, але не міг зігнорувати наказ генерального секретаря. Сценарій, побудований за маршрутами боїв Миколи Щорса, Олександр Довженко писав 11 місяців, отримував багато листів від учасників боїв та соратників Щорса, відвідував архіви та історичні музеї.
Про смерть Щорса існувало дві версії. За першою, 30 серпня 1919 року під Коростенем Щорс потрапив під вогонь петлюрівського кулеметника і помер на руках Івана Дубового. Цю версію підтримувала і вдова Щорса — Фрума Хайкіна-Ростова. За іншою, неофіційною версією, в червні 1919 року Щорс ухилявся від виконання договору про військово-політичний союз радянських республік, який передбачав підпорядкування українських військ командуванню Червоної армії РРФСР. Через це Щорс, а разом з ним командири Боженко, Котовський, Богунський і Черняк були розцінені Троцьким як вороги і було організовано їхнє вбивство. Виконавцем убивства вважався сам Іван Дубовий.
Зйомки почалися в 1937 році, ще до отримання офіційного визнання сценарію. Проби фільму відправлялися Сталіну у Москву, він наказував вносити корективи, тож деякі епізоди Довженко був змушений переробляти по 5-6 разів.
Фінал фільму повинен був відповідати офіційній версії — Щорс помирає на руках у Дубового, що проходив крізь увесь фільм як близький друг командира. Але Дубовий був арештований просто під час зйомок «Щорса» 21 серпня 1937 року. Наступного дня Довженка відвідав співробітник ГПУ та «порекомендував» терміново вилучити роль Дубового зі сценарію взагалі. Довженко боявся, що невдовзі арештують і його, в нього стався інфаркт, робота над фільмом була перервана. Не знаючи про зізнання Дубового у вбивстві Щорса, Довженко переосмислив його постать, агент НКВД доносив: «Тоді Довженко взявся за чергову переробку, але на свій жах побачив, що Дубовий, якого він показує зрадником і вбивцею Щорса, перетворюється у грандіозну демонічну фігуру…». Тож замість первісного задуму героїчно відтворити історичні обставини смерті на полі бою, Довженко взагалі відмовився її показувати. Натомість сценарій закінчувався словами: «Щорс стояв біля вікна. Він був прекрасний. Більше ми його не бачили». Зйомки завершили тільки в 1939 році.
Незважаючи на проблемне створення, фільм «Щорс» у 1941 році був відзначений Сталінською премією 1-го ступеня. Успіхи «Щорса» дали Олександру Довженку підстави вважати себе реабілітованим в очах комуністів. Він став депутатом, керівником Київської кіностудії (пізніше названа на честь Довженка) та членом президії комісії з присудження Сталінської премії.
Оцінки
Режисер та публіцист Олексій Радинський відгукувався в 2017 році: «„Щорс“ — це один із найцікавіших фільмів Довженка і його неможливо сприймати як просту пропагандистську роботу. Фільм було створено в мінливій та параноїдальній атмосфері передвоєнного СРСР… „Щорс“ Довженка можна вважати пропагандистським фільмом принаймні в одному значенні: він спрямований на конструювання реальності, а не на її репрезентацію. Це конструювання тривало й після смерті ймовірного замовника фільму. 1954 року саме образ із фільму Довженка було використано для ескізу пам'ятника Щорсові на бульварі Шевченка в Києві».
Історик і публіцист Олександр Зінченко писав у 2019 році, що «У сценарії треба було пройти сухим по між дощ. І так Довженко створив міф про те, що радянська влада не була принесена на чужих багнетах з півночі, а самі українці вибороли свою Радянську Україну! Так він уявляв свою боротьбу за суб'єктність України на культурному фронті».
Нагороди
- 1941 — Сталінська премія 1-го ступеня Олександру Довженко та акторам Євгену Самойлову та Івану Скуратову. Премія за найкращий сценарій 1-го ступеня в Москві.
Примітки
- . Історична правда. Архів оригіналу за 22 серпня 2021. Процитовано 27 серпня 2021.
- Національна спілка кінематографістів України. www.ukrkino.com.ua. Процитовано 27 серпня 2021.
- . web.archive.org. 22 жовтня 2008. Архів оригіналу за 22 жовтня 2008. Процитовано 27 серпня 2021.
- . www.nrcu.gov.ua (ua) . Архів оригіналу за 27 серпня 2021. Процитовано 27 серпня 2021.
- . Prostory (uk-ua) . Архів оригіналу за 27 серпня 2021. Процитовано 27 серпня 2021.
Джерела
- Щорс. Таємниця смерті та початок міфу [ 22 серпня 2021 у Wayback Machine.]
- Е. Косничук.
- «Щорс [ 2 листопада 2019 у Wayback Machine.]» — художественный фильм киевской киностудии режиссёров Александра Довженко, Юлии Солнцевой. Онлайн архив телеканала «Культура».
- Госейко Л., «Історія українського кінематографа. 1896 — 1995», К.: KINO-КОЛО, 2005 р. .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shors ros Shors ukrayinskij radyanskij hudozhnij kinofilm Oleksandra Dovzhenka Istorichno revolyucijna strichka pro voyenachalnika chasiv gromadyanskoyi vijni Mikolu Shorsa Film vijshov na kiyivski ekrani 1 travnya 1939 roku Shorsros Shors source source source source source source Zhanr istorichna biografichna dramaRezhiser Oleksandr DovzhenkoScenarist Oleksandr DovzhenkoU golovnih rolyah Yevgen Samojlov Ivan Skuratov Luka Lyashenko Nina Nikitina Oleksandr Hvilya Sergij Komarov Dmitro Milyutenko Stepan Shkurat Mikola Nademskij Amvrosij BuchmaOperator Yurij YekelchikKompozitor Dmitro KabalevskijKinokompaniya Kiyivska kinostudiya Kiyiv vidnovl Mosfilm 1964 r Distrib yutor Kinostudiya im O DovzhenkaTrivalist 118 hv Mova ukrayinska rosijskaKrayina URSRRik 1939IMDb ID 0031919 Shors u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Shors Diya vidbuvayetsya v Ukrayini na pochatku 1919 roku pered povalennyam getmanatu Chervona armiya ocholyuvana Shorsom za pidtrimki ukrayinskih povstanciv nasuvayetsya na Kiyiv shob zavoloditi bagatstvami Ukrayini na blago bilshovikiv Vona postaye pered suprotivom vijsk Petlyuri nimeckih interventiv ta Dobrovolchoyi armiyi Dragomirova Vodnochas na zavadi planam Shorsa stayut zradniki v jogo vijsku ta u vishomu komanduvanni gotovi viddati Ukrayinu vorogam SyuzhetDo ukrayinskogo sela nablizhayetsya nimecka armiya razom z petlyurivcyami Peremozhno vvijshovshi v selo nimci vimagayut zabezpechiti yih proviantom Petlyurivci dopituyutsya v miscevogo dida tkacha Platona de jogo sini Toj vidpovidaye poyihali do Shorsa Petlyurivskij otaman nakazuye pobiti dida batogami Tim chasom Platonovi sini ta inshi partizani distayutsya do Shorsa i vstupayut do jogo armiyi Bilogvardijski oficeri zbirayutsya na tayemnu radu de postanovlyayut za bud yaku cinu utrimati Ukrayinu shob vona zabezpechuvala bilogvardijciv proviantom Pidlegli yim nimci dopovidayut sho hochut povernutisya na batkivshinu shob protistoyati tamteshnij revolyuciyi Otrimavshi vidmovu nimecki soldati ubivayut oficeriv Shors doruchaye komandiru Mihajlyuku zaruchitisya pidtrimkoyu ryadovih nimeckih soldativ Ale komisar prinosit zapiznilij nakaz virushiti v Samaru dlya pridushennya buntu Shors ne vpevnenij v docilnosti cogo koli Ukrayina v nebezpeci Bijci pidtrimuyut rishennya zahishati Ukrayinu vid bilogvardijciv Prote kulemetna rota sumnivayetsya v pravilnosti dij Shorsa vvazhaye sho chervonoarmijci skoro budut peremozheni Do Shorsa priyizhdzhaye batko Bozhenko shob priyednatisya do borotbi Nevdovzi kulemetna rota vrivayetsya v kabinet i namagayetsya zaareshtuvati Shorsa ale tikaye koli vin distaye z shafi bombu Shors pishe tekst prisyagi chervonoarmijciv dlya novosformovanogo polku imeni Boguna yakij virushaye zabezpechiti pidtrimku selyan Ocholena Shorsom demonstraciya pryamuye do nimciv yakih perekonuye vidstupiti Chervonoarmijci zupinyayut poyizd z nimeckimi komandirami ta zahoplyuyut yih v polon Shors viddaye oficeriv pid sud ryadovih nimeckih soldativ poranenih yaki ne zmogli poyihati z reshtoyu armiyi Voni vinosyat smertnij virok Chervonoarmijci perekrivayut shlyahi na Kiyiv i rozstrilyuyut v Chernigovi parad sinozhupannikiv pislya chogo zvilnyayut v yazniv tyurmi V susidnomu seli voni opinyayutsya pid chas vesillya de narechena Nastya nathnennya slovami komandira pokidaye narechenogo nelyuba i osvidchuyetsya v kohanni komandiru V ukrayinskij Direktoriyi v toj chas planuyut otrimati pidtrimku vid amerikanciv dlya chogo Petlyura proponuye yih pidkupiti Shors prisoromlyuye vijskovopolonenih petlyurivciv porivnyuyuchi chervonoarmijciv z kozakami a petlyurivciv z pravnukami poganimi cituye Shevchenka Shors dozvolyaye vsim ohochim piti ale poloneni virishuyut stati na jogo bik Otrimavshi popovnennya chervonoarmijci zahoplyuyut Kiyiv Ale Petlyura posilaye pidkriplennya na bronovikah potisnyayuchi chervonoarmijciv bilya Berdicheva Trockij nehtuye potrebami bilshovikiv v Ukrayini ne prisilayuchi yim dopomogi za vinyatkom komandiriv Shors prote nadihaye soratnikiv opisuyuchi mirne majbutnye Selyani sered yakih ye did Platon vstupayut v lavi chervonoarmijciv Komandiri Trockogo zvinuvachuyut Shorsa v partizanshini ta nepokori ale toj rishuche vidpovidaye sho zaluchayuchi nizi suspilstva zabezpechuye micnu vladu bilshovikiv Z Kiyeva nadhodit povidomlennya pro vbivstvo druzhini Bozhenka Toj terminovo virushaye v Kiyiv popri te sho vlada chervonoarmijciv tam she hitka Vin vrivayetsya v teatr pid chas vistavi de zi sceni vimagaye vid burzhuaziyi pidtrimati bilshovikiv Shors zasterigaye Bozhenka vid pospishnih dij ta ne dozvolyaye jomu vchiniti rozpravu nad burzhuyami shob ne dopustiti anarhiyi a potim daruye shablyu Armiya Shorsa protistoyit dedali bilshim silam polyakiv yaki prijshli na dopomogu petlyurivcyam V inshomu misci chervonoarmijcyam vdayetsya otochiti polskih komandiriv Zv yazavshis z nimi po telefonu Shors dobivayetsya pripinennya vognyu a slidom sam ide u nastup Prote peremoga nedovga na Kiyiv nastupaye general Dragomirov a pivdennij shid Ukrayini lishayetsya pid vladoyu bilogvardijciv Bozhenko pomiraye ta zapovidaye pohovati jogo pid Zapovit Shevchenka Pohovavshi jogo Shors yakij vzhe nevdovzi zagine zbiraye komandiriv z narodu obicyayuchi sho voni prodovzhat jogo spravu Znimalna grupaScenarist ta rezhiser postanovnik Oleksandr Dovzhenko Rezhiser Yuliya Solnceva Asistenti rezhisera Lazar Bodik Gnat Ignatovich Balinskij Operator postanovnik Yurij Yekelchik Hudozhnik postanovnik Moric Umanskij Zvukooperator Mikola Timarcev Kompozitor Dmitro Kabalevskij Operator Yu Goldabenko asistenti operatora Oleksij Mishurin V Yurchenko Pomichnik rezhisera Isaak Shmaruk Hudozhnik grimer L Hazanov Asistent po montazhu O Skripnik Derzhavnij orkestr URSR dirigent Tekst pisen Andrij Malishko Direktor znimalnoyi grupi Z RogozovskijAktoriYevgen Samojlov Mikola Shors Ivan Skuratov batko Vasil Bozhenko Nina Nikitina Nastya Georgij Polezhayev Simon Petlyura Komandiri Luka Lyashenko Severin Chernyak Oleksandr Grechanij Mihajlyuk Pavlo Krasilich komandir Oleksandr Hvilya Savka Troyan Stepan Shkurat komandir Dmitro Milyutenko Volodimir Vinnichenko Mikola Nademskij Amvrosij Buchma general Bijci Yurij Bantish Petro Masoha boyec Mikola Komissarov nimeckij general Lavrentij Masoha Dmitro Barvinskij D Kostenko Nimecki soldati Gans Klering nimeckij soldat Sergij Komarov nimeckij polkovnik Osvald Glazunov nimeckij soldat Sergij Komisarov nimeckij generalIstoriya stvorennyaFoto istorichnogo Shorsa Oleksandr Dovzhenko pracyuvav nad filmom Shors 4 roki za osobistim zamovlennyam generalnogo sekretarya CK KPRS Stalina Zdobuvshi v radyanskih kritikiv slavu za film Aerograd Dovzhenko otrimav doruchennya znyati film pro Shorsa ukrayinskogo Chapayeva Chapayev buv ulyublenim filmom Stalina Klyuchovim konsultantom Dovzhenka stav Ivan Dubovij yakij sluzhiv u Shorsa zastupnikom nachalnika 1 yi ukrayinskij diviziyi imeni Boguna U cej chas Dovzhenko mriyav stvoriti film pro Tarasa Bulbu ale ne mig zignoruvati nakaz generalnogo sekretarya Scenarij pobudovanij za marshrutami boyiv Mikoli Shorsa Oleksandr Dovzhenko pisav 11 misyaciv otrimuvav bagato listiv vid uchasnikiv boyiv ta soratnikiv Shorsa vidviduvav arhivi ta istorichni muzeyi Pro smert Shorsa isnuvalo dvi versiyi Za pershoyu 30 serpnya 1919 roku pid Korostenem Shors potrapiv pid vogon petlyurivskogo kulemetnika i pomer na rukah Ivana Dubovogo Cyu versiyu pidtrimuvala i vdova Shorsa Fruma Hajkina Rostova Za inshoyu neoficijnoyu versiyeyu v chervni 1919 roku Shors uhilyavsya vid vikonannya dogovoru pro vijskovo politichnij soyuz radyanskih respublik yakij peredbachav pidporyadkuvannya ukrayinskih vijsk komanduvannyu Chervonoyi armiyi RRFSR Cherez ce Shors a razom z nim komandiri Bozhenko Kotovskij Bogunskij i Chernyak buli rozcineni Trockim yak vorogi i bulo organizovano yihnye vbivstvo Vikonavcem ubivstva vvazhavsya sam Ivan Dubovij Zjomki pochalisya v 1937 roci she do otrimannya oficijnogo viznannya scenariyu Probi filmu vidpravlyalisya Stalinu u Moskvu vin nakazuvav vnositi korektivi tozh deyaki epizodi Dovzhenko buv zmushenij pereroblyati po 5 6 raziv Final filmu povinen buv vidpovidati oficijnij versiyi Shors pomiraye na rukah u Dubovogo sho prohodiv kriz uves film yak blizkij drug komandira Ale Dubovij buv areshtovanij prosto pid chas zjomok Shorsa 21 serpnya 1937 roku Nastupnogo dnya Dovzhenka vidvidav spivrobitnik GPU ta porekomenduvav terminovo viluchiti rol Dubovogo zi scenariyu vzagali Dovzhenko boyavsya sho nevdovzi areshtuyut i jogo v nogo stavsya infarkt robota nad filmom bula perervana Ne znayuchi pro ziznannya Dubovogo u vbivstvi Shorsa Dovzhenko pereosmisliv jogo postat agent NKVD donosiv Todi Dovzhenko vzyavsya za chergovu pererobku ale na svij zhah pobachiv sho Dubovij yakogo vin pokazuye zradnikom i vbivceyu Shorsa peretvoryuyetsya u grandioznu demonichnu figuru Tozh zamist pervisnogo zadumu geroyichno vidtvoriti istorichni obstavini smerti na poli boyu Dovzhenko vzagali vidmovivsya yiyi pokazuvati Natomist scenarij zakinchuvavsya slovami Shors stoyav bilya vikna Vin buv prekrasnij Bilshe mi jogo ne bachili Zjomki zavershili tilki v 1939 roci Nezvazhayuchi na problemne stvorennya film Shors u 1941 roci buv vidznachenij Stalinskoyu premiyeyu 1 go stupenya Uspihi Shorsa dali Oleksandru Dovzhenku pidstavi vvazhati sebe reabilitovanim v ochah komunistiv Vin stav deputatom kerivnikom Kiyivskoyi kinostudiyi piznishe nazvana na chest Dovzhenka ta chlenom prezidiyi komisiyi z prisudzhennya Stalinskoyi premiyi OcinkiRezhiser ta publicist Oleksij Radinskij vidgukuvavsya v 2017 roci Shors ce odin iz najcikavishih filmiv Dovzhenka i jogo nemozhlivo sprijmati yak prostu propagandistsku robotu Film bulo stvoreno v minlivij ta paranoyidalnij atmosferi peredvoyennogo SRSR Shors Dovzhenka mozhna vvazhati propagandistskim filmom prinajmni v odnomu znachenni vin spryamovanij na konstruyuvannya realnosti a ne na yiyi reprezentaciyu Ce konstruyuvannya trivalo j pislya smerti jmovirnogo zamovnika filmu 1954 roku same obraz iz filmu Dovzhenka bulo vikoristano dlya eskizu pam yatnika Shorsovi na bulvari Shevchenka v Kiyevi Istorik i publicist Oleksandr Zinchenko pisav u 2019 roci sho U scenariyi treba bulo projti suhim po mizh dosh I tak Dovzhenko stvoriv mif pro te sho radyanska vlada ne bula prinesena na chuzhih bagnetah z pivnochi a sami ukrayinci viboroli svoyu Radyansku Ukrayinu Tak vin uyavlyav svoyu borotbu za sub yektnist Ukrayini na kulturnomu fronti Nagorodi1941 Stalinska premiya 1 go stupenya Oleksandru Dovzhenko ta aktoram Yevgenu Samojlovu ta Ivanu Skuratovu Premiya za najkrashij scenarij 1 go stupenya v Moskvi Primitki Istorichna pravda Arhiv originalu za 22 serpnya 2021 Procitovano 27 serpnya 2021 Nacionalna spilka kinematografistiv Ukrayini www ukrkino com ua Procitovano 27 serpnya 2021 web archive org 22 zhovtnya 2008 Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2008 Procitovano 27 serpnya 2021 www nrcu gov ua ua Arhiv originalu za 27 serpnya 2021 Procitovano 27 serpnya 2021 Prostory uk ua Arhiv originalu za 27 serpnya 2021 Procitovano 27 serpnya 2021 DzherelaShors Tayemnicya smerti ta pochatok mifu 22 serpnya 2021 u Wayback Machine E Kosnichuk Shors 2 listopada 2019 u Wayback Machine hudozhestvennyj film kievskoj kinostudii rezhissyorov Aleksandra Dovzhenko Yulii Solncevoj Onlajn arhiv telekanala Kultura Gosejko L Istoriya ukrayinskogo kinematografa 1896 1995 K KINO KOLO 2005 r ISBN 966 8864 00 X