Самуї́л-Шльо́ма Шва́рцбард (або Шварцбу́рд; 16 [28] червня 1886, Смоленськ або Балта — 3 березня 1938, Кейптаун) — єврейський поет, публіцист, анархо-комуніст, убивця Симона Петлюри, ймовірний агент репресивних органів СРСР.
Самуїл Шварцбард | |
---|---|
![]() | |
Псевдо | «Бал-Халоймес» (Мрійник) і «Шолом» |
Народився | 18 серпня 1886 Ізмаїл, Бессарабська губернія, Російська імперія[1] |
Помер | 3 березня 1938 (51 рік) Кейптаун, ПАР ·інфаркт міокарда |
Поховання | d |
Країна | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Національність | єврей |
Діяльність | поет, письменник, анархіст, грабіжник, страховий агент, годинникар |
Знання мов | їдиш, українська, французька, російська[3] і іврит |
Учасник | Перша світова війна, Громадянська війна в Росії, Битва на Соммі і Друга битва при Артуа |
Нагороди | |
|
Біографія
Народився в повітовому містечку Балта Подільської губернії, де рано захопився анархістськими ідеями, кілька разів піддавався арештам і брав участь у першій російській революції. У 1905 році нелегально емігрував до Румунського королівства. У 1908 році заарештований у Відні за спробу пограбувати банк. Здійснив втечу після 4-місячного ув'язнення і переїхав до Будапешта, де був заарештований за спробу пограбувати ресторан. Після цього був висланий із Австро-Угорської імперії. Свої злочини виправдовував анархістськими переконаннями. У 1910—1914 роках жив у Парижі. На початку Першої світової війни 1914—1918 років вступив у французький Іноземний легіон. Був нагороджений [fr] — французькою військовою нагородою. 1917 року після тяжкого поранення в ході битви на Соммі і лікування був демобілізований. У серпні 1917 року, після Лютневої революції, разом із дружиною прибув до Російської республіки. Спочатку працював годинникарем у Балті. Є версія, начебто в січні 1919 року в Одесі Шварцбард вступив до Червоної армії і до середини 1920 року в лавах бригади Котовського брав участь у бойових діях Громадянської війни в Україні — був інтендантом при обозі, організатором єврейського загону та його каральних акцій супроти повстань українських селян. Подібне не підтверджують окремі дослідники. Після придушення політичної опозиції розчарувався в Радянській владі й знову поїхав до Парижа, де відкрив годинникову майстерню. Існує думка, що всі члени його сім'ї (всього 15 осіб) були вбиті в результаті хвилі єврейських погромів, що відбулися в Україні в 1918—1920 роках.
На процесі в Парижі 1927 року адвокат стверджував, що вони загинули в погромах, які проводилися «регулярними українськими частинами». Проте, єврейські погроми 1919 року в Балті відбулися в той час, коли там перебувала Червона Армія, а війська Директорії УНР Симона Петлюри перебували за 200 км від міста.
Вбивство Петлюри та паризький процес
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkyTDFOb2IyeHZiVjlUWTJoM1lYSjBlbUpoY21SZlNHVnVjbmxmVkc5eWNtVnpYMDlqZEY4eE9USTRMbXB3Wnk4eU5UTndlQzFUYUc5c2IyMWZVMk5vZDJGeWRIcGlZWEprWDBobGJuSjVYMVJ2Y25KbGMxOVBZM1JmTVRreU9DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У 1920 році Шварцбард повернувся в Париж, де відкрив магазин для продажу годинників та ювелірних виробів. Продовжував брати участь в анархо-комуністичній організації, приятелював із Нестором Махном, Петром Аршиновим та ін. 25 травня 1926 застрелив у Парижі Симона Петлюру, і був заарештований на місці злочину.
Українська діаспора звинуватила Шварцбарда, що той радянський агент. Згідно з даними українського історика Михайла Палія до Парижу прибув агент ДПУ Михаїл Володін, і після зустрічі з ним Шварцбард почав стежити за Петлюрою.
Суд над Шварцбардом почався через півтора року, 18 жовтня 1927 року й отримав широкий розголос. За підсудного, крім комуністичної і єврейської преси, заступилися відомі люди різних переконань, в тому числі філософ Анрі Бергсон, письменники Ромен Роллан, Анрі Барбюс, Максим Горький, фізики Альберт Ейнштейн і Поль Ланжевен, політик Олександр Керенський та інші; підготовкою експертних матеріалів для захисту займався колишній прем'єр-міністр Угорщини Міхай Карої. Вів захист відомий французький адвокат Анрі Торрес (фр. Henri Torres). Через 8 днів, 26 жовтня Шварцбард був виправданий більшістю присяжних і негайно звільнений з в'язниці La Santé, в стінах якої він провів півтора року попереднього слідства. Вже в тому ж 1927 році на батьківщині Шварцбарда — в Бессарабії — на їдиші двома виданнями вийшла в світ книга репортажів про хід процесу (Розенталь З. Дер Шварцбард-Процес — Процес Шварцбарда. — Кишинів: Ундзер Цайт, 1927) — перша в серії книг на цю тему, які будуть опубліковані в різних країнах і на різних мовах.
Літературна діяльність
Після звільнення Шварцбард залишився в Парижі, де працював у страхових компаніях і продовжив літературну діяльність. У ці роки була написана збірка розповідей про французький фронт часів Першої Світової війни — «Мілхоме Білдер» (Образи війни), про перебування автора в Україні у 1917—1919 роках — «Фун Тіфн Опґрунт» (З глибокої прірви), вірші, п'єса, мемуари — «Ін Лойф Фун Йорн» (У бігу днів). Шварцбард на регулярній основі співробітничав з американськими і британськими періодичними виданнями на їдиші, включаючи серію спогадів «Фун Майне Мілхоме Тогбух» (З мого військового щоденника) в газеті «Арбетер Фрайнд» (Робочий товариш), статті в «Дер Момент» (Момент), «Фрайе Арбетер Штіме» (Вільний робочий голос) і «Ідіше Цайтунг» (Єврейська газета).
У 1937 році, за життя протагоніста на їдиші вийшла триактна п'єса «Шварцбард» відомого письменника і фотографа Алтера Кацизне, яка аж до початку Другої Світової війни з успіхом йшла на єврейських театральних підмостках Європи. У тому ж році Шварцбард поїхав спочатку в США, а звідти у вересні до Південно-Африканського Союзу на збір матеріалів для планованого нового видання Encyclopedia Judaica. Публікувався в «Афріканер Ідіше Цайтунг» (Африканській єврейській газеті). 3 березня 1938 року в Кейптауні він раптово помер від серцевого нападу. Похований там само.
Після смерті
Через 30 років, у 1967 році, прах Шварцбарда перезаховали в Ізраїлі, у мошаві Кфар Авіхайіль північніше Нетанії — поселення колишніх легіонерів; декілька вулиць у Ізраїлі носять ім'я месник (הנוקם) — на честь Шварцбарда. Архів письменника зберігається в ІВО (Єврейському Науковому Інституті) в Нью-Йорку, у бібліотеці Кейптаунського університету.
- Могила Самуїла Шварцбарда в мошаві Авіхаїл
- Пам'ятна дошка біля могили Шварцбарда в мошаві Авіхаїл
- Покажчик на вулиці «Ханокем (Шалом Шварцбард)» («Месник») у Беер-Шеві
Примітки
- Schwarzbard, Sholem // Encyclopaedia Judaica — 2 — Keter Publishing House, 1972. — Vol. 18. — P. 191.
- Шварцбард Шалом // Краткая еврейская энциклопедия / под ред. И. Орен — (untranslated), 2001. — Т. 10.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Політичний терор і тероризм в Україні. XIX—XX ст. Історичні нариси НАН України. Інститут історії України. — К. : Наукова думка, 2002. — 952 с. — .
- Яковлів А. І. Паризька трагедія 25 травня 1926 року (до процесу Шварцбарда). — Париж: Друкарня «Українських вістей», 1958. — 35 с.
- . Jewish Genealogy (амер.). 29 травня 2018. Архів оригіналу за 2 червня 2018. Процитовано 3 червня 2018.
- Історія Без Міфів (22 травня 2024), Симон ПЕТЛЮРА – символ боротьби за Українську державність // Історія без міфів, процитовано 30 травня 2024
- «Політичний терор і тероризм в Україні. XIX—XX ст. Історичні нариси» НАН України. Інститут історії України. — К. : Наукова думка, 2002. — 952 с. — .
- Савченко, 2009, с. 124..
- Czerny, 2001, с. 57–71..
- Савченко, 2009, с. 125..
- Samuel Schwartzbard, Jewish anarchist & writer // The Anarchist Encyclopedia. [ з першоджерела 7 березня 2013.] (англ.) [ 27 червня 2006 у Wayback Machine.]
Джерела
- (запис телепрограми)
- Багровая книга. Погромы 1919-20 гг. на Украине. — Харбин: Издание Дальневосточного Еврейского Общественного Комитета помощи сиротам-жертвам погромов («ДЕКОПО»), 1922. — 252, III с. (рос.)
- Гусев-Оренбургский С. И. Книга о еврейских погромах на Украине в 1919 г.: [составлена по официальным документам, докладам с мест и опросам пострадавших] / С. [И.] Гусев-Оренбургский ; ред. и послесовие А. М. Горького. — Петроград : Изд-во З. И. Гржебина, [1923]. — 164 с. (рос.) [ 7 листопада 2017 у Wayback Machine.]
- Процесс Шварцбарда в парижском суде / сост. И. Будовниц. — Ленинград : Из-во «Красная газета», 1928. — 80 с. (рос.) [ 27 вересня 2016 у Wayback Machine.]
- Савченко Віктор. Маловідомі факти з біографії С. Шварцбарда (до історії співробітництва з органами державної безпеки СРСР) // З архівів ВУЧК–ГПУ–НКВД–КГБ. — 2009. — № 1 (32). — С. 120—137. [ 7 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Czerny Boris. Paroles et silences. L'affaire Schwartzbard et la presse juive parisienne (1926—1927). / Archives Juives. — 2001/2 (Vol. 34). — P. 57–71. (фр.) [ 23 вересня 2015 у Wayback Machine.]
Посилання
- Шварцбард Самуїл // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1967. — Т. 8, кн. XVI : Літери Уш — Я. — С. 2075-2076. — 1000 екз.
- Symon Petliura, Yevhen Konivalets, Stepan Bandera -Three Leaders of Ukrainian Liberation Movement murdered by the Order of Moscow (audiobook) (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Samuyi l Shlo ma Shva rcbard abo Shvarcbu rd 16 28 chervnya 1886 18860628 Smolensk abo Balta 3 bereznya 1938 Kejptaun yevrejskij poet publicist anarho komunist ubivcya Simona Petlyuri jmovirnij agent represivnih organiv SRSR Samuyil ShvarcbardPsevdo Bal Halojmes Mrijnik i Sholom Narodivsya18 serpnya 1886 1886 08 18 Izmayil Bessarabska guberniya Rosijska imperiya 1 Pomer3 bereznya 1938 1938 03 03 51 rik Kejptaun PAR infarkt miokardaPohovannyadKrayina Rosijska imperiya Franciya Ukrayinska RSR Rosijska SFRRNacionalnistyevrejDiyalnistpoet pismennik anarhist grabizhnik strahovij agent godinnikarZnannya movyidish ukrayinska francuzka rosijska 3 i ivritUchasnikPersha svitova vijna Gromadyanska vijna v Rosiyi Bitva na Sommi i Druga bitva pri ArtuaNagorodi Mediafajli u VikishovishiBiografiyaNarodivsya v povitovomu mistechku Balta Podilskoyi guberniyi de rano zahopivsya anarhistskimi ideyami kilka raziv piddavavsya areshtam i brav uchast u pershij rosijskij revolyuciyi U 1905 roci nelegalno emigruvav do Rumunskogo korolivstva U 1908 roci zaareshtovanij u Vidni za sprobu pograbuvati bank Zdijsniv vtechu pislya 4 misyachnogo uv yaznennya i pereyihav do Budapeshta de buv zaareshtovanij za sprobu pograbuvati restoran Pislya cogo buv vislanij iz Avstro Ugorskoyi imperiyi Svoyi zlochini vipravdovuvav anarhistskimi perekonannyami U 1910 1914 rokah zhiv u Parizhi Na pochatku Pershoyi svitovoyi vijni 1914 1918 rokiv vstupiv u francuzkij Inozemnij legion Buv nagorodzhenij fr francuzkoyu vijskovoyu nagorodoyu 1917 roku pislya tyazhkogo poranennya v hodi bitvi na Sommi i likuvannya buv demobilizovanij U serpni 1917 roku pislya Lyutnevoyi revolyuciyi razom iz druzhinoyu pribuv do Rosijskoyi respubliki Spochatku pracyuvav godinnikarem u Balti Ye versiya nachebto v sichni 1919 roku v Odesi Shvarcbard vstupiv do Chervonoyi armiyi i do seredini 1920 roku v lavah brigadi Kotovskogo brav uchast u bojovih diyah Gromadyanskoyi vijni v Ukrayini buv intendantom pri obozi organizatorom yevrejskogo zagonu ta jogo karalnih akcij suproti povstan ukrayinskih selyan Podibne ne pidtverdzhuyut okremi doslidniki Pislya pridushennya politichnoyi opoziciyi rozcharuvavsya v Radyanskij vladi j znovu poyihav do Parizha de vidkriv godinnikovu majsternyu Isnuye dumka sho vsi chleni jogo sim yi vsogo 15 osib buli vbiti v rezultati hvili yevrejskih pogromiv sho vidbulisya v Ukrayini v 1918 1920 rokah Na procesi v Parizhi 1927 roku advokat stverdzhuvav sho voni zaginuli v pogromah yaki provodilisya regulyarnimi ukrayinskimi chastinami Prote yevrejski pogromi 1919 roku v Balti vidbulisya v toj chas koli tam perebuvala Chervona Armiya a vijska Direktoriyi UNR Simona Petlyuri perebuvali za 200 km vid mista Vbivstvo Petlyuri ta parizkij procesDokladnishe Proces Shvarcbarda Samuyil Shvarcbard vistupaye v sudi pid nim na svitlini Anri Torres jogo zahisnik Zhov 1927 U 1920 roci Shvarcbard povernuvsya v Parizh de vidkriv magazin dlya prodazhu godinnikiv ta yuvelirnih virobiv Prodovzhuvav brati uchast v anarho komunistichnij organizaciyi priyatelyuvav iz Nestorom Mahnom Petrom Arshinovim ta in 25 travnya 1926 zastreliv u Parizhi Simona Petlyuru i buv zaareshtovanij na misci zlochinu Ukrayinska diaspora zvinuvatila Shvarcbarda sho toj radyanskij agent Zgidno z danimi ukrayinskogo istorika Mihajla Paliya do Parizhu pribuv agent DPU Mihayil Volodin i pislya zustrichi z nim Shvarcbard pochav stezhiti za Petlyuroyu Sud nad Shvarcbardom pochavsya cherez pivtora roku 18 zhovtnya 1927 roku j otrimav shirokij rozgolos Za pidsudnogo krim komunistichnoyi i yevrejskoyi presi zastupilisya vidomi lyudi riznih perekonan v tomu chisli filosof Anri Bergson pismenniki Romen Rollan Anri Barbyus Maksim Gorkij fiziki Albert Ejnshtejn i Pol Lanzheven politik Oleksandr Kerenskij ta inshi pidgotovkoyu ekspertnih materialiv dlya zahistu zajmavsya kolishnij prem yer ministr Ugorshini Mihaj Karoyi Viv zahist vidomij francuzkij advokat Anri Torres fr Henri Torres Cherez 8 dniv 26 zhovtnya Shvarcbard buv vipravdanij bilshistyu prisyazhnih i negajno zvilnenij z v yaznici La Sante v stinah yakoyi vin proviv pivtora roku poperednogo slidstva Vzhe v tomu zh 1927 roci na batkivshini Shvarcbarda v Bessarabiyi na yidishi dvoma vidannyami vijshla v svit kniga reportazhiv pro hid procesu Rozental Z Der Shvarcbard Proces Proces Shvarcbarda Kishiniv Undzer Cajt 1927 persha v seriyi knig na cyu temu yaki budut opublikovani v riznih krayinah i na riznih movah Literaturna diyalnistPislya zvilnennya Shvarcbard zalishivsya v Parizhi de pracyuvav u strahovih kompaniyah i prodovzhiv literaturnu diyalnist U ci roki bula napisana zbirka rozpovidej pro francuzkij front chasiv Pershoyi Svitovoyi vijni Milhome Bilder Obrazi vijni pro perebuvannya avtora v Ukrayini u 1917 1919 rokah Fun Tifn Opgrunt Z glibokoyi prirvi virshi p yesa memuari In Lojf Fun Jorn U bigu dniv Shvarcbard na regulyarnij osnovi spivrobitnichav z amerikanskimi i britanskimi periodichnimi vidannyami na yidishi vklyuchayuchi seriyu spogadiv Fun Majne Milhome Togbuh Z mogo vijskovogo shodennika v gazeti Arbeter Frajnd Robochij tovarish statti v Der Moment Moment Fraje Arbeter Shtime Vilnij robochij golos i Idishe Cajtung Yevrejska gazeta U 1937 roci za zhittya protagonista na yidishi vijshla triaktna p yesa Shvarcbard vidomogo pismennika i fotografa Altera Kacizne yaka azh do pochatku Drugoyi Svitovoyi vijni z uspihom jshla na yevrejskih teatralnih pidmostkah Yevropi U tomu zh roci Shvarcbard poyihav spochatku v SShA a zvidti u veresni do Pivdenno Afrikanskogo Soyuzu na zbir materialiv dlya planovanogo novogo vidannya Encyclopedia Judaica Publikuvavsya v Afrikaner Idishe Cajtung Afrikanskij yevrejskij gazeti 3 bereznya 1938 roku v Kejptauni vin raptovo pomer vid sercevogo napadu Pohovanij tam samo Pislya smertiCherez 30 rokiv u 1967 roci prah Shvarcbarda perezahovali v Izrayili u moshavi Kfar Avihajil pivnichnishe Netaniyi poselennya kolishnih legioneriv dekilka vulic u Izrayili nosyat im ya mesnik הנוקם na chest Shvarcbarda Arhiv pismennika zberigayetsya v IVO Yevrejskomu Naukovomu Instituti v Nyu Jorku u biblioteci Kejptaunskogo universitetu Mogila Samuyila Shvarcbarda v moshavi Avihayil Pam yatna doshka bilya mogili Shvarcbarda v moshavi Avihayil Pokazhchik na vulici Hanokem Shalom Shvarcbard Mesnik u Beer SheviPrimitkiSchwarzbard Sholem Encyclopaedia Judaica 2 Keter Publishing House 1972 Vol 18 P 191 d Track Q846103d Track Q2891148 Shvarcbard Shalom Kratkaya evrejskaya enciklopediya pod red I Oren untranslated 2001 T 10 d Track Q7046829d Track Q12406495d Track Q1967250 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Politichnij teror i terorizm v Ukrayini XIX XX st Istorichni narisi NAN Ukrayini Institut istoriyi Ukrayini K Naukova dumka 2002 952 s ISBN 966 00 0025 1 Yakovliv A I Parizka tragediya 25 travnya 1926 roku do procesu Shvarcbarda Parizh Drukarnya Ukrayinskih vistej 1958 35 s Jewish Genealogy amer 29 travnya 2018 Arhiv originalu za 2 chervnya 2018 Procitovano 3 chervnya 2018 Istoriya Bez Mifiv 22 travnya 2024 Simon PETLYuRA simvol borotbi za Ukrayinsku derzhavnist Istoriya bez mifiv procitovano 30 travnya 2024 Politichnij teror i terorizm v Ukrayini XIX XX st Istorichni narisi NAN Ukrayini Institut istoriyi Ukrayini K Naukova dumka 2002 952 s ISBN 966 00 0025 1 Savchenko 2009 s 124 Czerny 2001 s 57 71 Savchenko 2009 s 125 Samuel Schwartzbard Jewish anarchist amp writer The Anarchist Encyclopedia z pershodzherela 7 bereznya 2013 angl 27 chervnya 2006 u Wayback Machine Dzherela zapis teleprogrami Bagrovaya kniga Pogromy 1919 20 gg na Ukraine Harbin Izdanie Dalnevostochnogo Evrejskogo Obshestvennogo Komiteta pomoshi sirotam zhertvam pogromov DEKOPO 1922 252 III s ros Gusev Orenburgskij S I Kniga o evrejskih pogromah na Ukraine v 1919 g sostavlena po oficialnym dokumentam dokladam s mest i oprosam postradavshih S I Gusev Orenburgskij red i poslesovie A M Gorkogo Petrograd Izd vo Z I Grzhebina 1923 164 s ros 7 listopada 2017 u Wayback Machine Process Shvarcbarda v parizhskom sude sost I Budovnic Leningrad Iz vo Krasnaya gazeta 1928 80 s ros 27 veresnya 2016 u Wayback Machine Savchenko Viktor Malovidomi fakti z biografiyi S Shvarcbarda do istoriyi spivrobitnictva z organami derzhavnoyi bezpeki SRSR Z arhiviv VUChK GPU NKVD KGB 2009 1 32 S 120 137 7 bereznya 2016 u Wayback Machine Czerny Boris Paroles et silences L affaire Schwartzbard et la presse juive parisienne 1926 1927 Archives Juives 2001 2 Vol 34 P 57 71 fr 23 veresnya 2015 u Wayback Machine PosilannyaShvarcbard Samuyil Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1967 T 8 kn XVI Literi Ush Ya S 2075 2076 1000 ekz Symon Petliura Yevhen Konivalets Stepan Bandera Three Leaders of Ukrainian Liberation Movement murdered by the Order of Moscow audiobook angl