Шала́нки (угор. Salánk) — село у Вилоцькій селищній громаді Берегівського району Закарпатської області України.
село Шаланки | |||
---|---|---|---|
| |||
![]() | |||
Країна | |||
Область | Закарпатська область | ||
Район | Берегівський район | ||
Громада | Вилоцька селищна громада | ||
Основні дані | |||
Засноване | 1332 | ||
Населення | 3.110 | ||
Поштовий індекс | 90311 | ||
Телефонний код | +380 03143 | ||
Географічні дані | |||
Географічні координати | H G O | ||
Середня висота над рівнем моря | 118 м | ||
Місцева влада | |||
Адреса ради | 90311, с.Шаланки, вул.Миру, 5 | ||
Карта | |||
![]() Шаланки | |||
![]() Шаланки | |||
Мапа | |||
|
Історія
У XVII—XVIII ст. поселення мало статус містечка й користувалося власним гербом: на червоному тлі — срібна вовча щелепа з трьома зубами (герб роду трансільванських князів Баторі (Баторіїв), пов'язаних з історією Шаланок).
Історія села тісно пов'язана з Ференцом ІІ Ракоці, який проводив свій останній парламент тут, десь на вершині Гельмека, у 1711 році. 17-18 лютого II. Князь Ракоці провів останню зустріч зі своїми радниками в палаці Шаланок. У 1717 році палац був розграбований і знищений кримськими татарами, які вторглися в село.
Релігія
На наявність греко-католицької громади вказує і звіт єпископа Мануїла Ольшевського 1751 року про візитацію греко-католицьких парохій в Угочі за розпорядженням Марії Терезії.
Спочатку місцева церква була філією, а з 1702 р. значиться як парохіяльна, з одним дзвоном. В 1751 р. йдеться про дерев’яну церкву, вкриту старими шинґлами, в бідному стані, з одним дзвоном та образами на полотні крім Пр. Діви Марії.
Другу дерев’яну церкву збудовано парохіянами в 1762 р. В 1847 р. згадується дерев’яна церква, що стояла на місці саду біля теперішньої церкви. Переказують, що церква згоріла, але збереглися всі образи зі старого іконостасу.
Теперішню муровану церкву споруджено в формі однонавної базиліки. У вівтарній частині зберігаються великі образи, що прикрашали римо-католицьку каплицю, розібрану за радянської влади. На пам’ять про загиблих у першій світовій війні односельчан у 1916 р. в церковному саду встановлено хрест. Місцевий парох Дєрдь Матейчо з 1949 р. до 1956 перебував у радянських концтаборах. 27 серпня 1991 р. храм повернуто греко-католикам.
Гора
Гора — колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Об'єднане з селом Шаланки рішенням облвиконкому Закарпатської області № 431 від 30.07.1962
Перша згадка у другій половині XIV століття, як Гемливц.
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 3152 особи, з яких 1501 чоловік та 1651 жінка.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 3110 осіб.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
угорська | 89,61 % |
українська | 9,74 % |
російська | 0,48 % |
білоруська | 0,13 % |
циганська | 0,03 % |
Транспорт
Через село проходить вузькоколійна залізниця Виноградів-Хмельник (Боржавська вузькоколійна залізниця).
Туристичні місця
- Великий Ліс — ботанічна пам'ятка природи місцевого значення.
- Через село проходить вузькоколійна залізниця Виноградів-Хмельник (Боржавська вузькоколійна залізниця).
- реформатський храм близько 1390-1405 років у стилі сільської готики
- стіл Ракоці на горі Гемлегедь
- меморіальний парк Парк, був створений у 2003 році
- В селі Шаланки туристів приваблює винний підвал Ференца II Ракоці (Підвал Кабодере) овжиною понад 40 метрів.
- На сході села знаходиться гора, яку ще донедавна, навіть, у серйозних наукових роботах називали Шаланка, але, виходячи з древньої місцевої традиції, називатимемо її Гемливц (368,6 м).
- джерело Келемена Мікеша
Відомі люди
- Глеба Юрій Юрійович, український генетик.
- ( 29 вересня 1944, Шаланки –) - хореограф, викладач народних танців, керівник танцювальної групи.
- Тут народився художник Міклош Гарангозо.
Примітки
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
Джерела
- Сирохман М. Церкви України: Закарпаття. — Львів : Мс, 2000. — С. 373 – 374. — . — Bibcode:
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Шаланки
![]() | Це незавершена стаття з географії Закарпатської області. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shala nki ugor Salank selo u Vilockij selishnij gromadi Beregivskogo rajonu Zakarpatskoyi oblasti Ukrayini selo Shalanki Gerb Krayina Ukrayina Oblast Zakarpatska oblast Rajon Beregivskij rajon Gromada Vilocka selishna gromada Osnovni dani Zasnovane 1332 Naselennya 3 110 Poshtovij indeks 90311 Telefonnij kod 380 03143 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 13 40 pn sh 22 53 02 sh d H G O Serednya visota nad rivnem morya 118 m Misceva vlada Adresa radi 90311 s Shalanki vul Miru 5 Karta Shalanki Shalanki Mapa Shalanki u VikishovishiIstoriyaU XVII XVIII st poselennya malo status mistechka j koristuvalosya vlasnim gerbom na chervonomu tli sribna vovcha shelepa z troma zubami gerb rodu transilvanskih knyaziv Batori Batoriyiv pov yazanih z istoriyeyu Shalanok Istoriya sela tisno pov yazana z Ferencom II Rakoci yakij provodiv svij ostannij parlament tut des na vershini Gelmeka u 1711 roci 17 18 lyutogo II Knyaz Rakoci proviv ostannyu zustrich zi svoyimi radnikami v palaci Shalanok U 1717 roci palac buv rozgrabovanij i znishenij krimskimi tatarami yaki vtorglisya v selo ReligiyaDokladnishe Reformatska cerkva Shalanki Na nayavnist greko katolickoyi gromadi vkazuye i zvit yepiskopa Manuyila Olshevskogo 1751 roku pro vizitaciyu greko katolickih parohij v Ugochi za rozporyadzhennyam Mariyi Tereziyi Spochatku misceva cerkva bula filiyeyu a z 1702 r znachitsya yak parohiyalna z odnim dzvonom V 1751 r jdetsya pro derev yanu cerkvu vkritu starimi shinglami v bidnomu stani z odnim dzvonom ta obrazami na polotni krim Pr Divi Mariyi Drugu derev yanu cerkvu zbudovano parohiyanami v 1762 r V 1847 r zgaduyetsya derev yana cerkva sho stoyala na misci sadu bilya teperishnoyi cerkvi Perekazuyut sho cerkva zgorila ale zbereglisya vsi obrazi zi starogo ikonostasu Teperishnyu murovanu cerkvu sporudzheno v formi odnonavnoyi baziliki U vivtarnij chastini zberigayutsya veliki obrazi sho prikrashali rimo katolicku kaplicyu rozibranu za radyanskoyi vladi Na pam yat pro zagiblih u pershij svitovij vijni odnoselchan u 1916 r v cerkovnomu sadu vstanovleno hrest Miscevij paroh Dyerd Matejcho z 1949 r do 1956 perebuvav u radyanskih konctaborah 27 serpnya 1991 r hram povernuto greko katolikam Gora Gora kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Ob yednane z selom Shalanki rishennyam oblvikonkomu Zakarpatskoyi oblasti 431 vid 30 07 1962 Persha zgadka u drugij polovini XIV stolittya yak Gemlivc NaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 3152 osobi z yakih 1501 cholovik ta 1651 zhinka Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 3110 osib Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ugorska 89 61 ukrayinska 9 74 rosijska 0 48 biloruska 0 13 ciganska 0 03 TransportCherez selo prohodit vuzkokolijna zaliznicya Vinogradiv Hmelnik Borzhavska vuzkokolijna zaliznicya Turistichni miscyaVelikij Lis botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Cherez selo prohodit vuzkokolijna zaliznicya Vinogradiv Hmelnik Borzhavska vuzkokolijna zaliznicya reformatskij hram blizko 1390 1405 rokiv u stili silskoyi gotiki stil Rakoci na gori Gemleged memorialnij park Park buv stvorenij u 2003 roci V seli Shalanki turistiv privablyuye vinnij pidval Ferenca II Rakoci Pidval Kabodere ovzhinoyu ponad 40 metriv Na shodi sela znahoditsya gora yaku she donedavna navit u serjoznih naukovih robotah nazivali Shalanka ale vihodyachi z drevnoyi miscevoyi tradiciyi nazivatimemo yiyi Gemlivc 368 6 m dzherelo Kelemena MikeshaVidomi lyudiGleba Yurij Yurijovich ukrayinskij genetik 29 veresnya 1944 Shalanki horeograf vikladach narodnih tanciv kerivnik tancyuvalnoyi grupi Tut narodivsya hudozhnik Miklosh Garangozo Primitki database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 DzherelaSirohman M Cerkvi Ukrayini Zakarpattya Lviv Ms 2000 S 373 374 ISBN 966 95739 0 4 Bibcode E29 4Ukr 4Zak 3ya656 T3 4Ukr 4Zak 725ya656 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Shalanki Ce nezavershena stattya z geografiyi Zakarpatskoyi oblasti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi