Держава Чу (спрощ.: 楚國; піньїнь: Chǔ Guó) — держава, що правила у Китаї у середній течії річки Янцзи, у періоди Чуньцю та Чжаньго. Це держава керувалося ванами з роду (熊). Існувала понад 800 років, повалена державою Цінь у 223 році до н. е.
Царство Чу | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Даньян (—680 до н. е.) Цзянін (680 до н. е.—278 до н. е.) Ін (680 до н. е.—278 до н. е.) Ченьін (278 до н. е.—241 до н. е.) Шоучунь (241 до н. е.—224 до н. е.) Пенчен (224 до н. е.—223 до н. е.) | |||
Релігії | Даосизм | |||
Форма правління | Монархія | |||
Історія | ||||
- Заснування | 1030 до н. е. | |||
- Повалення | 223 до н. е. | |||
|
Географія
Територія колишнього Чу розташована в центральному Китаї. У період розквіту держава Чу займало місце теперішніх провінцій Хубей та Хунань цілком, а також простиралося на території сучасних провінцій Хенань на півночі, Аньхой, Цзянсу та Чжецзян на сході, Цзянсі, Гуансі, та Гуандун на півдні, Гуйчжоу на заході. Західному краю колишнього Чу відповідає також сучасна економічна зона із центром у місті Чунцін (не провінція, складає самостійну адміністративну одиницю).
Протягом тисячоліть від існування Чу Китай зазнав значних кліматичних змін. Незважаючи на впливовість у китайській культурній сфері, через кліматичні відрізнення цивілізація Чу значно відрізнялася від тієї що визначалася впливом династії Чжоу. Чу правомірно роздивляти як найбільшу північну державу у регіоні за назвою «прото-Південно-Східна Азія». Історично цей регіон суттєво відрізнявся від Південно-Східної Азії у сучасних визначеннях.
Історія
У традиційній китайській історіографії прийнято вважати, що держава Чу було засновано в XI ст. до н. е. нащадком легендарного досконаломудрого правителя Чжуань-сюя. Археологічні знахідки дозволяють простежити історію держави Чу тільки з VIII ст. до н. е., а їх більша частина датується V—III ст. до н. е., коли воно перетворилося на могутню державу, що займало величезну територію: від Сичуаньської улоговини (провінція Сичуань) до південно-східних прибережних районів (провінції Аньхой, Цзянсу).
Перший історичний правитель Чу — і його найближчі нащадки були не чусци, а вихідцями з півночі. Отримавши у володіння землі в Чу, вони зрослися з місцевою керівною елітою і дали початок керівної династії.
У X ст. активно боролася проти династії Чжоу. На початку періоду Чуньцю починає вихід за її межі на Велику китайську рівнину. Основний вектор зовнішньої політики Чу з цього часу — підкорення долини р. Хуайхе і спроби закріплення за собою півдня. Водночас володарями Чу застосовуються заходи із розширення сільськогосподарських угідь. Починають застосовуватися нові культури, зокрема рис.
Під час правління чуського У-вана (741—689 роки до н. е.) ведуться тривалі війні на південному заході — проти держави Ба (на території сучасної провінції Сичуань). Водночас робляться спроби підкорити долину р. Ханьшуй, якою володіло держава . У 710 році укладається мирна угода з державою Ба, починається наступ на держава та його союзників. У 704 році до н. е. володар Чу першим з китайських правителем приймає титул вана, що кидає виклик його носіям з династії Чжоу. При цьому традиційний чуський титул сюн замінюється на чжоуський ван.
У 689—685 роках до н. е. за правління Вень-вана відбуваються військові походи проти держав Шень, Ден і Ба. У 684—677 роках до н. е. підкорення значної частини долини р. Ханьшуй — походи на держави Цай і Чжен, знищення держави Ден.
У 666—656 роках до н. е. за Чен-вана здійснює п'ять походів на південь — на держава Чжен (на північний захід від Великої рівнини). У 656 році до н. е. завдає поразки коаліції північних країн на чолі з гегемоном Хуань-гуном з держави Ці.
У 655—645 роках до н. е. захопив невеликі держави — Сюй (на півночі), Хуан та Їн (південніше). У 644—637 роках до н. е. з метою отримання перепочинку у війнах та накопичення військової потуги задля нових військових кампаній укладаються угоди з державами Чжен, Цай, Сун і Ці та іншими, розташованими на півдні Великої китайської рівнини.
У 637 році до н. е. починається війна з гегемоном Вень-гуном з держави Цзінь. З метою протистиоянню навалі ворога укладається союзу з державою Вей. Втім у 632 році до н. е. у великій битві при р. армія Чу зазнає поразки, в результаті активна зовнішня політика чусців припиняється. Чжен намагається спровокувати новий напад Чу на Цзінь і союзників, але чусці відмовляються.
У 631—625 роках до н. е. володар Чу зосереджується на вирішенні внутрішніх проблем, проводяться необхідні адміністративні та економічні реформи, що повинні зміцнити державу зсередини, а також надати можливість взяти реванш. У 627 році до н. е. Цзінь укладає союз з державами Чжен і Чень, витіснивши Чу з цієї області, Чу чинить опір і нападає на Цай і Чень. У 623—619 роках до н. е. за правління Му-вана продовжується це протистояння.
За час правління Чжуан-вана (613—591 роки до н. е.) та Ґун-вана (590—560 роки до н. е.) тривалі війні точилися з державами Сун, Шу, Чжен, Чень, Цзінь, починається протистояння з державою У. У 546 році до н. е. Чу поряд із Цзінь визнається гегемоном Китаю. Втім війна з У продовжилася, уські війська у 506 році до н. е. зуміли захопити столицю Чу — Ін.
Проте вже у наступному році Чу переходить у наступ, захопивши держава Тан. У 504 році до н.е. Чу зазнало поразку від У у річковій битві. Внаслідок цього було прийнято рішення перенести столицю з Ін до Жо. В наступні роки відбувається зміцнення війська та економіки. З цього моменту починається поступове розширення території: у 479 році до н. е. підкорено держава Чень, у 447 році до н. е. — Цай, 431 році до н. е. — Цзюй.
У 390—380 роках до н. е. Чу в союзі з державою Чжао з успіхом воювало проти держави Вей. У 351 році до н. е. Чу укладає мир з Вей. У 333 до н.е Чу в союзі з державою Ці захопило державу Юе, яке знаходилося на території сучасної провінції Чжецзян, і поділили його землі. Поступово Чу очолило коаліцію Цзун проти коаліції Хен на чолі із державою Цінь. Війна цих коаліцій триває до 278 року до н. е., коли столицю Чу — Ін — було захоплено ціськими військами. В результаті міць Чу підупало, а її вани вимушені були декілька разів переносити свою столицю, поки у 241 році до н. е. не зупинилися у м. Шоучунь. В цей час відбувається поступове відродження держави (у 257 році до н. е. чуські війська разом з державою Вей завдають поразки Цінь біля столиці Чжао — Ханьдань, у 256 році до н. е. захоплено князівство Лу — батьківщина Конфуція).
У 224 році до н. е. розпочалася нова війна Чу з державою Цінь, яка тривала з перемінним успіхом. Проте у 223 році до н. е. столиця чуської держави Пенчен була захоплена, Фучу-вана захоплено у полон, а сама держава припинила існування.
Економіка
Чу володіло найпотужнішою аграрною економічною базою, заснованою на рисівництві, чужому державам басейну р. Хуанхе, що вирощували просо та пшеницю. У 548 році до н.е. система колективної обробки громадою частини її полів на користь вана була замінена зерновим податком з кожної родини.
Чуські володарі завжди розглядали свою державу як незалежний від сакральної і політичної влади чжоуського вана самостійний центр.
В Чу отримали широкий розвиток металургія, саме тут з'явилася перша зброя з заліза. Винайдено потужний арбалет з бронзовим спусковим механізмом, конструкція якого вимагала використання для його виготовлення бронзи вищої якості.
Землі Чу були багаті лісами, родовищами заліза, олова, міді та золота. У державі процвітала торгівля, це було єдине давньокитайська держава, в якому карбувалася золота монета.
Культура
Як у географічному, так і в культурному сенсі Чу правомірно розглядались як центр південних культур, так само, як Чжоу — північних. Але, у той самий час, не правильно вважати культуру Чу повним виразом культурних традицій південного Китаю. За твердженням проф. Лі Ліна, Чу — одна з шести культурних традицій китайського півдня. Поряд із нею знаходяться культури (1) Ву та Юе, (2) Сюй, «численних Шу» 群舒 та Хуай Ї 淮夷(сучасн. Цзянсу та Аньхой), (3) Ба та Шу (Сичуань), (4) Дянь (Юньнань) 滇, та (5) «сто Юе» (далекий південь Китаю). Ці культури зберігали самобутність навіть під час політичного домінування Чу у період Воюючих держав. При цьому, держава Чу було головним каналом трансляції північної культури на південь.
Література
У середині IV століття до н .е. в державі Чу зародилася література, що отримала назву «чуци» («Чуські строфи»), — поетичний жанр відносно вільної форми, що бере свій початок в народній творчості. Найвизначніші представники цього жанру — Цюй Юань, Сун Юй, , Цзя І, Чжуан Цзи.
Мистецтво
Сьогодні відомі близько 1500 чуських пам'яток, що прийнято поділяти на кілька «серій», що виділяються за регіональним і археологічним принципом.
1. Комплекс у Сіньяні (на території однойменно повіту, південь сучасної провінції Хенань), де ймовірно, перебував первісний ареал формування держави Чу. Там було розкрите кілька аристократичних поховань.
2. Пам'ятники, виявлені в південній частині сучасної провінції Хубей, де у VII—VI ст. до н. е. перебувала метрополія держави Чу. Тут були відкриті руїни трьох великих міст, одне з яких було м. Ін — столицею держави Чу.
3. Пам'ятники, розташовані в інших районах провінції Хубей (комплекс у Лутайшань) і в північно-східній частині провінції Хунань.
Самобутність культури і мистецтва Чу проявляється в самих різних сферах. Перш за все, вона позначилася в бронзоливарній справі. Чуські майстри володіли секретом складної технології лиття по витопленому воску, в основі якої лежало виготовлення фігурної матриці та нанесення на неї воскового шару, що точно повторював деталі форми, рівного товщині стінок готового виробу, з подальшим покриттям матриці глиною. Ця техніка дозволяла виконувати навіть дуже великі (заввишки до 60 см і вагою до 200 кг) і химерні за формами вироби зі всім специфічним декором. Найраніші посудини в такій техніці, що датуються VII—VI ст. до н. е., походять з поховання чуського принца в Сіньяні, а їх найкращими зразками вважаються вироби з «усипальниці маркіза Ї» (Цзен-хоу Ї му).
Художні досягнення держави Чу, у порівнянні з досягненнями інших регіонів Стародавнього Китаю, виявляються у таких ремеслах, як лакове виробництво, шовкоткацтво, виготовлення дзеркал. Універсальною і найбільш яскравою художнього особливістю декоративно-прикладного мистецтва і скульптури Чу є популярність у них зооморфно-фантазійного стилю, породженого багатою творчою уявою місцевих майстрів й їх прагненням до створення самого химерного орнаментального фону, що відтіняє фігури всіляких фантастичних істот. Така, наприклад, вишивка на шовку, що складається з переплетених фігур змій, птахів, звірів, які начебто перетворюються один в одного на очах глядача.
Найбільш специфічними творами чуського образотворчого мистецтва визнані дерев'яні та вкриті лаковими розписами скульптури, які відтворюють верхню частину тулуба або тільки голови зооморфні-фантазійних істот з розлогими, як у оленя, рогами і довгим висунутим язиком.
Примітки
- [1] p.61.
Джерела
- Mysteries of Ancient China. New Discoveries from the Early Dynasties / Ed. by J. Rawson. L., 1996
- New Perspective on Chu Culture during the Eastern Zhou Period/Ed. By Th. Lawton. Washigton, 1991.
- Cook, Constance. Death in Ancient China: The Tale of One Man's Journey. Leiden: Brill, 2006
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Чу (царство) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Chu Derzhava Chu sprosh 楚國 pinyin Chǔ Guo derzhava sho pravila u Kitayi u serednij techiyi richki Yanczi u periodi Chuncyu ta Chzhango Ce derzhava keruvalosya vanami z rodu 熊 Isnuvala ponad 800 rokiv povalena derzhavoyu Cin u 223 roci do n e Carstvo Chu 1030 do n e 223 do n e Derzhava Chu istorichni kordoni na kartiCarstvo Chu periodu Chzhango v 300 roci do n e Stolicya Danyan 680 do n e Czyanin 680 do n e 278 do n e In 680 do n e 278 do n e Chenin 278 do n e 241 do n e Shouchun 241 do n e 224 do n e Penchen 224 do n e 223 do n e Religiyi Daosizm Forma pravlinnya Monarhiya Istoriya Zasnuvannya 1030 do n e Povalennya 223 do n e Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Chu derzhava GeografiyaTeritoriya kolishnogo Chu roztashovana v centralnomu Kitayi U period rozkvitu derzhava Chu zajmalo misce teperishnih provincij Hubej ta Hunan cilkom a takozh prostiralosya na teritoriyi suchasnih provincij Henan na pivnochi Anhoj Czyansu ta Chzheczyan na shodi Czyansi Guansi ta Guandun na pivdni Gujchzhou na zahodi Zahidnomu krayu kolishnogo Chu vidpovidaye takozh suchasna ekonomichna zona iz centrom u misti Chuncin ne provinciya skladaye samostijnu administrativnu odinicyu Protyagom tisyacholit vid isnuvannya Chu Kitaj zaznav znachnih klimatichnih zmin Nezvazhayuchi na vplivovist u kitajskij kulturnij sferi cherez klimatichni vidriznennya civilizaciya Chu znachno vidriznyalasya vid tiyeyi sho viznachalasya vplivom dinastiyi Chzhou Chu pravomirno rozdivlyati yak najbilshu pivnichnu derzhavu u regioni za nazvoyu proto Pivdenno Shidna Aziya Istorichno cej region suttyevo vidriznyavsya vid Pivdenno Shidnoyi Aziyi u suchasnih viznachennyah IstoriyaU tradicijnij kitajskij istoriografiyi prijnyato vvazhati sho derzhava Chu bulo zasnovano v XI st do n e nashadkom legendarnogo doskonalomudrogo pravitelya Chzhuan syuya Arheologichni znahidki dozvolyayut prostezhiti istoriyu derzhavi Chu tilki z VIII st do n e a yih bilsha chastina datuyetsya V III st do n e koli vono peretvorilosya na mogutnyu derzhavu sho zajmalo velicheznu teritoriyu vid Sichuanskoyi ulogovini provinciya Sichuan do pivdenno shidnih priberezhnih rajoniv provinciyi Anhoj Czyansu Pershij istorichnij pravitel Chu i jogo najblizhchi nashadki buli ne chusci a vihidcyami z pivnochi Otrimavshi u volodinnya zemli v Chu voni zroslisya z miscevoyu kerivnoyu elitoyu i dali pochatok kerivnoyi dinastiyi U X st aktivno borolasya proti dinastiyi Chzhou Na pochatku periodu Chuncyu pochinaye vihid za yiyi mezhi na Veliku kitajsku rivninu Osnovnij vektor zovnishnoyi politiki Chu z cogo chasu pidkorennya dolini r Huajhe i sprobi zakriplennya za soboyu pivdnya Vodnochas volodaryami Chu zastosovuyutsya zahodi iz rozshirennya silskogospodarskih ugid Pochinayut zastosovuvatisya novi kulturi zokrema ris Pid chas pravlinnya chuskogo U vana 741 689 roki do n e vedutsya trivali vijni na pivdennomu zahodi proti derzhavi Ba na teritoriyi suchasnoyi provinciyi Sichuan Vodnochas roblyatsya sprobi pidkoriti dolinu r Hanshuj yakoyu volodilo derzhava U 710 roci ukladayetsya mirna ugoda z derzhavoyu Ba pochinayetsya nastup na derzhava ta jogo soyuznikiv U 704 roci do n e volodar Chu pershim z kitajskih pravitelem prijmaye titul vana sho kidaye viklik jogo nosiyam z dinastiyi Chzhou Pri comu tradicijnij chuskij titul syun zaminyuyetsya na chzhouskij van U 689 685 rokah do n e za pravlinnya Ven vana vidbuvayutsya vijskovi pohodi proti derzhav Shen Den i Ba U 684 677 rokah do n e pidkorennya znachnoyi chastini dolini r Hanshuj pohodi na derzhavi Caj i Chzhen znishennya derzhavi Den U 666 656 rokah do n e za Chen vana zdijsnyuye p yat pohodiv na pivden na derzhava Chzhen na pivnichnij zahid vid Velikoyi rivnini U 656 roci do n e zavdaye porazki koaliciyi pivnichnih krayin na choli z gegemonom Huan gunom z derzhavi Ci U 655 645 rokah do n e zahopiv neveliki derzhavi Syuj na pivnochi Huan ta Yin pivdennishe U 644 637 rokah do n e z metoyu otrimannya perepochinku u vijnah ta nakopichennya vijskovoyi potugi zadlya novih vijskovih kampanij ukladayutsya ugodi z derzhavami Chzhen Caj Sun i Ci ta inshimi roztashovanimi na pivdni Velikoyi kitajskoyi rivnini U 637 roci do n e pochinayetsya vijna z gegemonom Ven gunom z derzhavi Czin Z metoyu protistioyannyu navali voroga ukladayetsya soyuzu z derzhavoyu Vej Vtim u 632 roci do n e u velikij bitvi pri r armiya Chu zaznaye porazki v rezultati aktivna zovnishnya politika chusciv pripinyayetsya Chzhen namagayetsya sprovokuvati novij napad Chu na Czin i soyuznikiv ale chusci vidmovlyayutsya U 631 625 rokah do n e volodar Chu zoseredzhuyetsya na virishenni vnutrishnih problem provodyatsya neobhidni administrativni ta ekonomichni reformi sho povinni zmicniti derzhavu zseredini a takozh nadati mozhlivist vzyati revansh U 627 roci do n e Czin ukladaye soyuz z derzhavami Chzhen i Chen vitisnivshi Chu z ciyeyi oblasti Chu chinit opir i napadaye na Caj i Chen U 623 619 rokah do n e za pravlinnya Mu vana prodovzhuyetsya ce protistoyannya Za chas pravlinnya Chzhuan vana 613 591 roki do n e ta Gun vana 590 560 roki do n e trivali vijni tochilisya z derzhavami Sun Shu Chzhen Chen Czin pochinayetsya protistoyannya z derzhavoyu U U 546 roci do n e Chu poryad iz Czin viznayetsya gegemonom Kitayu Vtim vijna z U prodovzhilasya uski vijska u 506 roci do n e zumili zahopiti stolicyu Chu In Prote vzhe u nastupnomu roci Chu perehodit u nastup zahopivshi derzhava Tan U 504 roci do n e Chu zaznalo porazku vid U u richkovij bitvi Vnaslidok cogo bulo prijnyato rishennya perenesti stolicyu z In do Zho V nastupni roki vidbuvayetsya zmicnennya vijska ta ekonomiki Z cogo momentu pochinayetsya postupove rozshirennya teritoriyi u 479 roci do n e pidkoreno derzhava Chen u 447 roci do n e Caj 431 roci do n e Czyuj U 390 380 rokah do n e Chu v soyuzi z derzhavoyu Chzhao z uspihom voyuvalo proti derzhavi Vej U 351 roci do n e Chu ukladaye mir z Vej U 333 do n e Chu v soyuzi z derzhavoyu Ci zahopilo derzhavu Yue yake znahodilosya na teritoriyi suchasnoyi provinciyi Chzheczyan i podilili jogo zemli Postupovo Chu ocholilo koaliciyu Czun proti koaliciyi Hen na choli iz derzhavoyu Cin Vijna cih koalicij trivaye do 278 roku do n e koli stolicyu Chu In bulo zahopleno ciskimi vijskami V rezultati mic Chu pidupalo a yiyi vani vimusheni buli dekilka raziv perenositi svoyu stolicyu poki u 241 roci do n e ne zupinilisya u m Shouchun V cej chas vidbuvayetsya postupove vidrodzhennya derzhavi u 257 roci do n e chuski vijska razom z derzhavoyu Vej zavdayut porazki Cin bilya stolici Chzhao Handan u 256 roci do n e zahopleno knyazivstvo Lu batkivshina Konfuciya U 224 roci do n e rozpochalasya nova vijna Chu z derzhavoyu Cin yaka trivala z pereminnim uspihom Prote u 223 roci do n e stolicya chuskoyi derzhavi Penchen bula zahoplena Fuchu vana zahopleno u polon a sama derzhava pripinila isnuvannya EkonomikaChu volodilo najpotuzhnishoyu agrarnoyu ekonomichnoyu bazoyu zasnovanoyu na risivnictvi chuzhomu derzhavam basejnu r Huanhe sho viroshuvali proso ta pshenicyu U 548 roci do n e sistema kolektivnoyi obrobki gromadoyu chastini yiyi poliv na korist vana bula zaminena zernovim podatkom z kozhnoyi rodini Chuski volodari zavzhdi rozglyadali svoyu derzhavu yak nezalezhnij vid sakralnoyi i politichnoyi vladi chzhouskogo vana samostijnij centr V Chu otrimali shirokij rozvitok metalurgiya same tut z yavilasya persha zbroya z zaliza Vinajdeno potuzhnij arbalet z bronzovim spuskovim mehanizmom konstrukciya yakogo vimagala vikoristannya dlya jogo vigotovlennya bronzi vishoyi yakosti Zemli Chu buli bagati lisami rodovishami zaliza olova midi ta zolota U derzhavi procvitala torgivlya ce bulo yedine davnokitajska derzhava v yakomu karbuvalasya zolota moneta KulturaYak u geografichnomu tak i v kulturnomu sensi Chu pravomirno rozglyadalis yak centr pivdennih kultur tak samo yak Chzhou pivnichnih Ale u toj samij chas ne pravilno vvazhati kulturu Chu povnim virazom kulturnih tradicij pivdennogo Kitayu Za tverdzhennyam prof Li Lina Chu odna z shesti kulturnih tradicij kitajskogo pivdnya Poryad iz neyu znahodyatsya kulturi 1 Vu ta Yue 2 Syuj chislennih Shu 群舒 ta Huaj Yi 淮夷 suchasn Czyansu ta Anhoj 3 Ba ta Shu Sichuan 4 Dyan Yunnan 滇 ta 5 sto Yue dalekij pivden Kitayu Ci kulturi zberigali samobutnist navit pid chas politichnogo dominuvannya Chu u period Voyuyuchih derzhav Pri comu derzhava Chu bulo golovnim kanalom translyaciyi pivnichnoyi kulturi na pivden Literatura U seredini IV stolittya do n e v derzhavi Chu zarodilasya literatura sho otrimala nazvu chuci Chuski strofi poetichnij zhanr vidnosno vilnoyi formi sho bere svij pochatok v narodnij tvorchosti Najviznachnishi predstavniki cogo zhanru Cyuj Yuan Sun Yuj Czya I Chzhuan Czi Mistectvo Sogodni vidomi blizko 1500 chuskih pam yatok sho prijnyato podilyati na kilka serij sho vidilyayutsya za regionalnim i arheologichnim principom 1 Kompleks u Sinyani na teritoriyi odnojmenno povitu pivden suchasnoyi provinciyi Henan de jmovirno perebuvav pervisnij areal formuvannya derzhavi Chu Tam bulo rozkrite kilka aristokratichnih pohovan 2 Pam yatniki viyavleni v pivdennij chastini suchasnoyi provinciyi Hubej de u VII VI st do n e perebuvala metropoliya derzhavi Chu Tut buli vidkriti ruyini troh velikih mist odne z yakih bulo m In stoliceyu derzhavi Chu 3 Pam yatniki roztashovani v inshih rajonah provinciyi Hubej kompleks u Lutajshan i v pivnichno shidnij chastini provinciyi Hunan Samobutnist kulturi i mistectva Chu proyavlyayetsya v samih riznih sferah Persh za vse vona poznachilasya v bronzolivarnij spravi Chuski majstri volodili sekretom skladnoyi tehnologiyi littya po vitoplenomu vosku v osnovi yakoyi lezhalo vigotovlennya figurnoyi matrici ta nanesennya na neyi voskovogo sharu sho tochno povtoryuvav detali formi rivnogo tovshini stinok gotovogo virobu z podalshim pokrittyam matrici glinoyu Cya tehnika dozvolyala vikonuvati navit duzhe veliki zavvishki do 60 sm i vagoyu do 200 kg i himerni za formami virobi zi vsim specifichnim dekorom Najranishi posudini v takij tehnici sho datuyutsya VII VI st do n e pohodyat z pohovannya chuskogo princa v Sinyani a yih najkrashimi zrazkami vvazhayutsya virobi z usipalnici markiza Yi Czen hou Yi mu Hudozhni dosyagnennya derzhavi Chu u porivnyanni z dosyagnennyami inshih regioniv Starodavnogo Kitayu viyavlyayutsya u takih remeslah yak lakove virobnictvo shovkotkactvo vigotovlennya dzerkal Universalnoyu i najbilsh yaskravoyu hudozhnogo osoblivistyu dekorativno prikladnogo mistectva i skulpturi Chu ye populyarnist u nih zoomorfno fantazijnogo stilyu porodzhenogo bagatoyu tvorchoyu uyavoyu miscevih majstriv j yih pragnennyam do stvorennya samogo himernogo ornamentalnogo fonu sho vidtinyaye figuri vsilyakih fantastichnih istot Taka napriklad vishivka na shovku sho skladayetsya z perepletenih figur zmij ptahiv zviriv yaki nachebto peretvoryuyutsya odin v odnogo na ochah glyadacha Najbilsh specifichnimi tvorami chuskogo obrazotvorchogo mistectva viznani derev yani ta vkriti lakovimi rozpisami skulpturi yaki vidtvoryuyut verhnyu chastinu tuluba abo tilki golovi zoomorfni fantazijnih istot z rozlogimi yak u olenya rogami i dovgim visunutim yazikom Primitki 1 p 61 DzherelaMysteries of Ancient China New Discoveries from the Early Dynasties Ed by J Rawson L 1996 New Perspective on Chu Culture during the Eastern Zhou Period Ed By Th Lawton Washigton 1991 Cook Constance Death in Ancient China The Tale of One Man s Journey Leiden Brill 2006 ISBN 90 04 15312 8 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Chu carstvo