Чорний Поті́к — село у Вилоцькій селищній громаді Берегівського району Закарпатської області України.
село Чорний Потік | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Закарпатська область |
Район | Берегівський район |
Громада | Вилоцька селищна громада |
Код КАТОТТГ | UA21020090100042821 |
Основні дані | |
Засноване | 1251 |
Колишня назва | Фекете Поток |
Населення | 1074 |
Площа | 2552 км² |
Густота населення | 0,42 осіб/км² |
Поштовий індекс | 90323 |
Телефонний код | +380 03143 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°10′51″ пн. ш. 22°54′24″ сх. д. / 48.18083° пн. ш. 22.90667° сх. д.Координати: 48°10′51″ пн. ш. 22°54′24″ сх. д. / 48.18083° пн. ш. 22.90667° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 122 м |
Місцева влада | |
Адреса ради | 90322, с.Вербовець, вул.Миру, 66 |
Карта | |
![]() ![]() Чорний Потік | |
![]() ![]() Чорний Потік | |
Мапа | |
|
Колишня назва — Фекете Поток.
Історія
За усними переказами, вуглярі шукали таке місце для випалювання вугілля, аби і ліс добрий, і вода близько. Там, де тепер село – давно був ліс. На роки було з чого вугілля випалювати. А від вугілля вода у потоці, який протікав через ліс, була чорною, і назвали потік Чорним. Вуглярі на зрубах біля потоку стали будувати собі хижі – помалу виникло село. Назвали його Чорним Потоком.
Першими жителями села були Нірі, Йоно, Потокі. Їх імена носять окремі частини села і тепер. І зараз через село звивається потічок, який часто висихає, оголюючи і показуючи своє чорне дно, хоч вугілля вже давно не випалюють.
Деякі історики, в тому числі Ботлік Йожеф і Дупко Дєрдь, вказують, що в древні часи околиці села зайняло плем’я вождя Тугутума, а один його рід, а саме Форкоша Ігманда, утворив тут хутір. Під час татаро-монгольської навали в 1241-1242-х роках поселення було повністю спустошене.
Вперше в історичних документах село згадується в 1260 році. Зустрічаємося з його назвою, коли король Іштван У передав село у власність сину Тібо – Мікловшу з роду Гуткеледів.
Землевласники в 1567 році Імре Кун, Міклош і вдова Яношней Кун мали чотири цілі кріпацькі наділи та 6 желярських, Кун Ласло – 4 цілі кріпацькі наділи та 8 желярських. В 1775 році вже є 14 власників, серед яких – найбільші сім’ї Будаї, Уйгеї.
Під час турецької навали в 1717 році село постраждало відносно менше за інші – було взято в полон 3-х чоловік, всі вони повернулися додому.
Під час реформації село приєдналося до реформатської віри. Стара церква була побудована приблизно в 1670 році. Теперішня церква побудована в 1848 році, має 300 місць. Непридатні тепер для вживання, два дзвони виготовив майстер Егрі Ференц із Малих Геєвців. Куплена в 1930 році фісгармонія не функціонує, богослужіння проводять під акомпонемент електрооргану.
Останній великий ремонт був зроблений в 1997 році. У власності громади є стара споруда школи з 1800-х років. Зараз у ній знаходиться приміщення для проведення навчання основ релігії та Біблії. В ХХ столітті в церкві служили душпастирі: Корокної Іштван, Боднар Ласло, Сюк Шандор, Бочі Дюла, Ореймус Янош, Сабо Елемир, Горкої Борно, Гомокі Габор. Зараз громаду обслуговує пастор Гомокі Павло.
До села належали хутори: Громадський, Тігора і Гараста.
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 992 особи, з яких 478 чоловіків та 514 жінок.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкали 1073 особи.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
угорська | 95,25 % |
українська | 3,45 % |
російська | 0,56 % |
молдовська | 0,09 % |
інші | 0,65 % |
Туристичні місця
- Боржавська вузькоколійка
- на території села є два каштани, яким за 160 років.
Примітки
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
- . database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 8 листопада 2019.
Див. також
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Ця стаття не містить . (квітень 2014) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Chornij Poti k selo u Vilockij selishnij gromadi Beregivskogo rajonu Zakarpatskoyi oblasti Ukrayini selo Chornij Potik Krayina Ukrayina Oblast Zakarpatska oblast Rajon Beregivskij rajon Gromada Vilocka selishna gromada Kod KATOTTG UA21020090100042821 Osnovni dani Zasnovane 1251 Kolishnya nazva Fekete Potok Naselennya 1074 Plosha 2552 km Gustota naselennya 0 42 osib km Poshtovij indeks 90323 Telefonnij kod 380 03143 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 10 51 pn sh 22 54 24 sh d 48 18083 pn sh 22 90667 sh d 48 18083 22 90667 Koordinati 48 10 51 pn sh 22 54 24 sh d 48 18083 pn sh 22 90667 sh d 48 18083 22 90667 Serednya visota nad rivnem morya 122 m Misceva vlada Adresa radi 90322 s Verbovec vul Miru 66 Karta Chornij Potik Chornij Potik Mapa Chornij Potik u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi geografichni ob yekti z nazvoyu Chornij Potik Kolishnya nazva Fekete Potok IstoriyaZa usnimi perekazami vuglyari shukali take misce dlya vipalyuvannya vugillya abi i lis dobrij i voda blizko Tam de teper selo davno buv lis Na roki bulo z chogo vugillya vipalyuvati A vid vugillya voda u potoci yakij protikav cherez lis bula chornoyu i nazvali potik Chornim Vuglyari na zrubah bilya potoku stali buduvati sobi hizhi pomalu viniklo selo Nazvali jogo Chornim Potokom Pershimi zhitelyami sela buli Niri Jono Potoki Yih imena nosyat okremi chastini sela i teper I zaraz cherez selo zvivayetsya potichok yakij chasto visihaye ogolyuyuchi i pokazuyuchi svoye chorne dno hoch vugillya vzhe davno ne vipalyuyut Deyaki istoriki v tomu chisli Botlik Jozhef i Dupko Dyerd vkazuyut sho v drevni chasi okolici sela zajnyalo plem ya vozhdya Tugutuma a odin jogo rid a same Forkosha Igmanda utvoriv tut hutir Pid chas tataro mongolskoyi navali v 1241 1242 h rokah poselennya bulo povnistyu spustoshene Vpershe v istorichnih dokumentah selo zgaduyetsya v 1260 roci Zustrichayemosya z jogo nazvoyu koli korol Ishtvan U peredav selo u vlasnist sinu Tibo Miklovshu z rodu Gutkelediv Zemlevlasniki v 1567 roci Imre Kun Miklosh i vdova Yanoshnej Kun mali chotiri cili kripacki nadili ta 6 zhelyarskih Kun Laslo 4 cili kripacki nadili ta 8 zhelyarskih V 1775 roci vzhe ye 14 vlasnikiv sered yakih najbilshi sim yi Budayi Ujgeyi Pid chas tureckoyi navali v 1717 roci selo postrazhdalo vidnosno menshe za inshi bulo vzyato v polon 3 h cholovik vsi voni povernulisya dodomu Pid chas reformaciyi selo priyednalosya do reformatskoyi viri Stara cerkva bula pobudovana priblizno v 1670 roci Teperishnya cerkva pobudovana v 1848 roci maye 300 misc Nepridatni teper dlya vzhivannya dva dzvoni vigotoviv majster Egri Ferenc iz Malih Geyevciv Kuplena v 1930 roci fisgarmoniya ne funkcionuye bogosluzhinnya provodyat pid akomponement elektroorganu Ostannij velikij remont buv zroblenij v 1997 roci U vlasnosti gromadi ye stara sporuda shkoli z 1800 h rokiv Zaraz u nij znahoditsya primishennya dlya provedennya navchannya osnov religiyi ta Bibliyi V HH stolitti v cerkvi sluzhili dushpastiri Koroknoyi Ishtvan Bodnar Laslo Syuk Shandor Bochi Dyula Orejmus Yanosh Sabo Elemir Gorkoyi Borno Gomoki Gabor Zaraz gromadu obslugovuye pastor Gomoki Pavlo Do sela nalezhali hutori Gromadskij Tigora i Garasta NaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 992 osobi z yakih 478 cholovikiv ta 514 zhinok Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkali 1073 osobi Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ugorska 95 25 ukrayinska 3 45 rosijska 0 56 moldovska 0 09 inshi 0 65 Turistichni miscya Borzhavska vuzkokolijka na teritoriyi sela ye dva kashtani yakim za 160 rokiv Primitki database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 8 listopada 2019 Div takozhBorzhavska vuzkokolijna zaliznicya Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Cya stattya ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno kviten 2014