Міжнаро́дний рух Черво́ного Хреста́ і Черво́ного Півмі́сяця — міжнародний гуманітарний рух, в якому беруть участь близько 97 мільйонів добровольців у всьому світі. Метою діяльності руху є захист людського життя та здоров'я, запобігання людським стражданням та їх полегшення, незалежно від раси, релігійних та політичних поглядів.
Міжнародний рух Червоного Хреста і Червоного Півмісяця | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Абревіатура | IRCRCM(англ.) |
Гасло | The power of humanity, Le pouvoir de l'humanité і O poder da humanidade |
На честь | d |
Тип | d d |
Засновник | Жан Анрі Дюнан d d Гійом-Анрі Дюфур d |
Засновано | 17 лютого 1863[1] |
Сфера | Гуманітарна допомога |
Країна | ![]() |
Штаб-квартира | Женева і Швейцарія |
46°13′39″ пн. ш. 6°08′13″ сх. д. / 46.22750000002777426° пн. ш. 6.1369444444721779° сх. д.Координати: 46°13′39″ пн. ш. 6°08′13″ сх. д. / 46.22750000002777426° пн. ш. 6.1369444444721779° сх. д. | |
Місце діяльності | d |
Штат працівників | 300 000 осіб |
Вебсайт: icrc.org | |
Нагороди | |
| |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkyTDBOeWIybDRjbTkxWjJWZmJHOW5iM011YW5Cbkx6STRNSEI0TFVOeWIybDRjbTkxWjJWZmJHOW5iM011YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Складовими частинами руху є:
- Міжнародний комітет Червоного Хреста (МКЧХ) — приватна організація, яка була заснована в 1863 році в Женеві, Швейцарія. Комітет, що складається з 25 членів має (унікальні повноваження), які були наданні міжнародною спільнотою, щоб захищати життя та гідність жертв міжнародних та внутрішніх збройних конфліктів.
- Міжнародна Федерація Товариств Червоного Хреста і Червоного Півмісяця (МФЧХ і ЧП) — організація, заснована в Парижі в 1919 році. Федерація займається координацією всіх національних організацій в межах руху. В тісній співпраці з національними організаціями вона проводить міжнародні гуманітарні операції, які потребують значних ресурсів. Міжнародний секретаріат Федерації знаходиться в Женеві, Швейцарія.
- Національні товариства Червоного Хреста та Півмісяця, які представлені 186 національними об'єднаннями, що визнані МКЧХ та є повноправними членами Федерації (МФЧХ і ЧП). Кожен з них працює в своїй країні відповідно до принципів міжнародного гуманітарного права та статутів руху. Залежно від обставин, національні об'єднання можуть виконувати додаткові гуманітарні завдання, які безпосередньо не визначаються міжнародним законодавством чи мандатами членів міжнародного руху.
Історія
Міжнародний комітет Червоного Хреста
Сольферіно, Анрі Дюнан та заснування Міжнародного комітету Червоного Хреста
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk1TDBwbFlXNWZTR1Z1Y21sZlJIVnVZVzUwTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxS1pXRnVYMGhsYm5KcFgwUjFibUZ1ZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Аж до середини XIX століття не існувало ефективної системи забезпечення лікування поранених у бою солдатів та місць для їхнього безпечного розташування. У червні 1859 року швейцарський бізнесмен Анрі Дюнан їздив в Італію для того, щоб зустрітися з французьким імператором Наполеоном III для обговорення труднощів проведення бізнесу в Алжирі, який тоді був окупований Францією. Ввечері 24 червня він приїхав в містечко Сольферино, де став свідком битви, під час якої загинуло або було поранено близько 40000 солдатів з кожного боку. Анрі Дюнан був шокований наслідками битви та відсутністю елементарної медичної допомоги пораненим. Він повністю відмовився від первинної мети своєї подорожі і кілька днів присвятив себе лікуванню та догляду за пораненими. Повернувшись додому в Женеву, він вирішив написати книжку, яку видав власним коштом в 1862 році під назвою «Спогади про Сольферіно». Він розіслав декілька екземплярів книжкок провідним політичним та військовим діячам Європи. Окрім видання книжки, Дюнан відстоював утворення національних, добровільних організації, які б допомагали пораненим солдатам під час війни. Крім того він закликав до розробки та підписання міжнародних договорів, які б гарантували безпеку нейтральних медиків та лікарень для поранених на полі бою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF6TDA5eWFXZHBibUZzWDBkbGJtVjJZVjlEYjI1MlpXNTBhVzl1Y3k1cWNHY3ZNalV3Y0hndFQzSnBaMmx1WVd4ZlIyVnVaWFpoWDBOdmJuWmxiblJwYjI1ekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
9 лютого 1863 році в Женеві, Анрі Дюнан заснував «Комітет п'яти», до якого крім самого Дюнана ввійшли ще чотири представники впливових женевських родин: , правник і голова Женевського товариства публічного добробуту, лікар з великим досвідом роботи в польових умовах, друг і колега Аппіа із Женевської комісії гігієни та охорони здоров'я та Ґійом-Анрі Дюфур, впливовий генерал швейцарської армії. Комітет був комісією Женевського товариства публічного добробуту. Він поставив собі метою вивчити питання про можливість втілення ідеї Дюнана й організувати міжнародну конференцію щодо практичного втілення цієї ідеї в життя. Через вісім днів п'ятірка вирішила перейменувати свій комітет у «Міжнародний комітет допомоги пораненим». З 26 по 29 жовтня 1863 року у Женеві відбулася міжнародна конференція, огранізована комітетом. Конференція ставила перед собою мету розробити систему практичних заходів з метою покращення роботи медичних служб на полі бою. В роботі конференції взяли участь 36 делегатів: 18 офіційних делегатів від урядів країн, 6 представників неурядових організацій, 7 неофіційних чужоземних делегатів та 5 членів комітету. На конференції були преставлені: Австро-Угорська імперія, Баден, Королівство Баварія, Франція, Королівство Ганновер, Гессе-Кассель, Італійське королівство, Нідерланди, Пруссія, Російська імперія, Королівство Саксонія, Іспанія, Шведсько-Норвезький союз та Сполучене королівство Великої Британії та Ірландії.
У резолюції конференції, прийнятій 29 жовтня 1863, зокрема були пропозиції про
- Заснування національних товариств допомоги пораненим солдатам;
- Статус нейтральності й захисту щодо поранених;
- Використання волонтерів для подання допомоги на полі бою;
- Організацю нових конференцій, метою яких було б вписати ці концепції в обов'язкові для дотримання правові міжнародні договори;
- Запровадження спільного символу для медичного персоналу, за яким його можна було б розрізнити — пов'язки із червоним хрестом.
Наступного року швейцарський уряд запросив уряди всіх європейських країн, а також Сполучених Штатів, Бразилії та Мексики на офіційну дипломатичну конференцію. Своїх делегатів прислали до Женеви шістнадцять країн. 22 серпня 1864 конференція затвердила першу Женевську конвенцію «Про покращення становища поранених в польових арміях». Її підписали представники 12 країн та королівств:
Конвенція складалася із 10 статей, які встановили перші обов'язкові правила, що гарантували нейтральність і захист під час збройного конфлікту пораненим солдатам, медичному персоналу й гуманітарним інституціям. Крім того конвенція встановила дві вимоги для визнання Міжнародним комітетом національного товариства допомоги:
- Національне товариство повинно мати визнання власного уряду
- Національний уряд відповідної країни повинен бути членом Женевської конвенції
Одразу ж після підписання Женевської конвенції національні товариства були засновані в Бельгії, Данії, Франції, Ольденбургу, Пруссії, Іспанії та Вюртембургу. Ще в 1864 Луї Аппія та , капітан нідерландської армії, стали першими незалежними й нейтральними делегатами, що розпочали діяльність під час збройного конфлікту під емблемою червоного хреста. Через три роки, в 1867 році, була скликана перша Міжнародна конференція національних товариств з медичної допомоги пораненим у війні.
Того ж, 1867 року, Анрі Дюнан був змушений оголосити банкрутство внаслідок невдач свого бізнесу в Алжирі, причиною якого почасти була його невтомна робота в Міжнародному комітеті. Невдачі в бізнесі й конфлікт із Гюставом Муаньє призвів до зняття Дюнана з посади секретаря Комітету та позбавлення членства в ньому. Дюнана звинуватили у фальшивому банкрутстві, й був виписаний ордер на його арешт. Він змушений був покинути рідне місто й ніколи туди не повертатися.
В наступні роки національні комітети руху були утворені майже у всіх європейських країнах. У 1876 році комітет утвердив назву «Міжнародний комітет Червоного Хреста», яка залишається чинною донині. Через п'ять років зусиллями Клари Бартон утворився Американський червоний хрест. Число країн, що підписали Женевську конвенцію збільшувалося, її положення стали виконуватися. Рух червоного хреста здобував повагу, до роботи національних комітетах зголошувалися численні добровольці.
Коли в 1901 році вперше вручалася Нобелівська премія миру, Норвезький Нобелівський комітет вирішив дати їх спільно Анрі Дюнану й Фредеріку Пассі — провідному пацифісту. Важливішою подією, ніж сама честь нагородження Нобелівською премією, було офіційне привітання від Міжнародного комітету Червоного Хреста, яке означало реабілітацію Анрі Дюнана й визнання тієї визначної ролі, яку він відіграв при утворенні Червоного Хреста. Ж. А. Дюнан помер через дев'ять років у маленькому швейцарському курортному містечку Гейден. Давній супротивник Дюнана, Гюстав Муаньє, помер двома місяцями раніше. Він президував у Комітеті довше, ніж будь-хто в його історії.
У 1906 Женевська конвенція 1867 вперше була переглянута. Через рік Друга міжнародна мирна конференція у Гаазі прийняла Гаазьку конвенцію 1907, яка розширила дію Женевської конвенції на військові дії на морі. Перед Першою світовою війною, через 50 років після заснування Червоного Хреста й прийняття першої Женевської конвенції, у світі налічувалося 45 національних товариств допомоги пораненим. Рух вийшов за межі Європи й Північної Америки, до нього долучилися країни центральної й Південної Америки: Аргентина, Бразилія, Чилі, Куба, Мексика, Перу, Сальвадор, Уругвай, Венесуела; країни Азії: Китайська Республіка, Японія, Корея, Сіам; та Африки: Південно-Африканська Республіка.
Під час першої світової війни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxtTDBWeWJtVnpkRjlJWlcxcGJtZDNZWGxmYVc1ZlRXbHNZVzVmTVRreE9GOXlaWFJ2ZFdOb1pXUmZNeTVxY0djdk1qQTVjSGd0UlhKdVpYTjBYMGhsYldsdVozZGhlVjlwYmw5TmFXeGhibDh4T1RFNFgzSmxkRzkxWTJobFpGOHpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
З початком Першої світової війни, Міжнародний комітет Червоного Хреста зустрівся із надзвичайними складнощами, впоратися з якими зміг лише за сприяння національних товариств. Працівники Червоного Хреста прийшли на допомогу медичним службам європейських країн зі всього світу, включно з США та Японією. 15 жовтня 1914 року, Міжнародний комітет Червоного Хреста заснував Міжнародне агентство військовополонених, в якому до кінця 1914 вже працювало 1200 людей, здебільшого волонтерів. До кінця війни Агентство переслало понад 20 мільйонів листів та повідомлень, 1,9 мільйона передач й зібрало пожертвування на суму 18 мільйонів швейцарських франків. За сприяння Агентства близько 200 тисяч бранців змогли повернутися додому внаслідок обміну полоненими. Каталог Агентства за період з 1914 по 1923 роки зібрав понад 7 мільйонів карток, кожна з яких відповідала бранцю або пропалому безвісти. Цей каталог допоміг ідентифікувати понад 2 млн військовополонених і надав їм змогу встановити зв'язок із рідними. Зараз цей каталог позичений женевському . Право користуватися каталогом досі обмежене.
Упродовж війни Міжнародний комітет Червоного Хреста відстежував виконання сторонами конфлікту Женевських конвенцій 1907 року й у разі порушень, звертався до країни порушника зі скаргою. При першому в історії застосуванні хімічної зброї Червоний Хрест висловив палкий протест. Навіть не маючи мандату від Женевських конвенцій, Міжнародний комітет намагався покращити умови постраждалого цивільного населення. На територіях, які мали офіційний статус окупованих, Міжнародний комітет мав змогу допомагати цивільному населенню за умовами Гаазьких конвенцій 1899 та 1907 років. Ці конвенції були також правовою основою роботи Червоного Хреста з військовополоненими. Крім описаної вище роботи Міжнародного агентства, Червоний Хрест проводив інспектування таборів військовополонених. Протягом війни 41 делегат Червоного Хреста відвідав 524 табори на всій території Європи.
З 1916 по 1918 роки Міжнародний комітет Червоного Хреста опублікував низку поштових листівок з фотографіями з таборів військовополонених. На них було відображене щоденне життя бранців, отримання листів з дому тощо. Міжнародний комітет намагався таким чином вселити надію в серця родин військовополонених, зменшити непевність щодо долі близьких їм людей. Після війни Червоний Хрест організував повернення додому понад 420 тис. військовополонених. З 1920 року задача репатріації була передана щойно заснованій Лізі Націй, яка доручила роботу норвезькому дипломату Фрітьофу Нансену. Згодом його правовий мандат був розширений задачею надання допомоги біженцям і переміщеним особам. Нансен запровадив так званий нансенів паспорт, який видавався біженцям, що втратили своє громадянство. У 1922 році зусилля Нансена були відзначені Нобелівською премією миру.
За свою плідну роботу в часи війни Міжнародний комітет Червоного Хреста теж був нагороджений Нобелівською премією миру 1917 року. Ця премія була єдиною Нобелівською премію у проміжку часу з 1914 по 1918 роки.
У 1923 році Комітет змінив політику щодо обрання нових членів. Доти в Комітеті могли працювати тільки громадяни Женеви. Це обмеження було зняте, й тепер право залучення до Комітету набули всі швейцарці. Враховуючи досвід Першої світової війни, у 1925 був затверджений новий додаток до Женевської конвенції, що поставив поза законом використання як зброї удушливих та отруйних газів і біологічних чинників. Через чотири роки була переглянута сама Конвенція, й затверджена друга Женевська конвенція «щодо поводження з військовополоненими». Події війни та діяльність Червоного Хреста у воєнний період значно підняли репутацію й авторитет Комітету в міжнародному товаристві, й призвели до розширення сфери його діяльності.
У 1934 з'явився й був затверджений Міжнародним комітетом проект нової конвенції щодо захисту мирного населення в період збройного конфлікту. На жаль, більшість урядів були мало зацікавленні у впровадженні цієї конвенції, й до початку Другої світової війни вона не набрала чинності.
Під час другої світової війни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDBoYWQweGhlbUZ5WldOcFpURTVOREF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVoYWQweGhlbUZ5WldOcFpURTVOREF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Правовою основою роботи Міжнародного комітету Червоного Хреста під час Другої світової війни була Женевська конвенція в редакції 1929 року. Діяльність комітету була аналогічна його діяльності в Першу світову війну: інспекція таборів військовополонених, організація допомоги мирному населенню, забезпечення можливості листування військовополоненим, повідомлення про пропалих безвісти. До кінця війни 179 делегатів провели 12 750 відвідувань таборів військовополонених у 41 країні. Центральне інформаційне агентство в питаннях військовополонених (Zentralauskunftsstelle für Kriegsgefangene) мало 3 тис. працівників, каталог бранців налічував 45 мільйонів карток, Агентство забезпечило пересилку 120 млн листів. Значною перешкодою було те, що Німецький Червоний Хрест, який контролювали нацисти, відмовлявся дотримуватися женевських статей. Серед порушень була депортація євреїв з Німеччини та знищення євреїв у нацистських концентраційних таборах. Крім того Радянський Союз та Японія не були членами Женевської конвенції 1929 року й не мали легальних зобов'язань щодо дотримання її вимог.
Міжнародний комітет Червоного Хреста не зміг досягти домовленості з нацистською Німеччиною щодо поводження із людьми в концентраційних таборах, і врешті-решт припинив чинити тиск, щоб не поставити під загрозу роботу із військовополоненими. Він також не зміг отримати задовільної відповіді щодо таборів смерті та масового винищення європейських євреїв, циган тощо. В листопаді 1943 Міжнародний комітет отримав дозвіл на посилки в концентраційні табори в тих випадках, коли були відомі імена й місцезнаходження адресатів. Оскільки повідомлення про отримання посилок часто підписували інші в'язні, Міжнародний комітет зумів визначити особи приблизно 105 тисяч в'язнів і передати близько 1,1 млн посилок, в основному в Дахау, Бухенвальд, Равенсбрюк та .
Відомо, що швейцарський офіцер , делегат від Міжнародного Червоного Хреста в Берліні, відвідав Аушвіц у 1943 та Терезінштадт у 1944. Його спогади були записані у 1979 у документальному фільмі «Відвідувач від живих».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTDAxaGNtTmxiRjlLZFc1dlpDMDFMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFOWVhKalpXeGZTblZ1YjJRdE5TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
(© Benoit Junod, Switzerland)
12 березня 1945 президент Міжнародного комітету Червоного Хреста Якоб Буркгардт отримав повідомлення від генерала СС Ернста Кальтенбруннера з позитивною відповіддю на вимогу Червоного Хреста відвідування концентраційних таборів. Німеччина поставила умову, що делегати повинні залишатися в таборах до кінця війни. Міжнародний комітет надіслав 10 делегатів. Один із них, , зумів запобігти знищенню Маутгаузен-Гузена, повідомивши американські війська про плани німців, чим врятував близько 60 тисяч в'язнів. Міжнародний комітет засудив його дії, оскільки вони були власною ініціативою, що поставила під ризик нейтральність Червоного Хреста у війні. Репутація Гефлігера була реабілітована тільки в 1990 році.
Інший визначний приклад гуманності продемонстрував , делегат Міжнародного комітету в Будапешті. Він врятував життя від 11 до 15 тисяч євреїв. Женевський лікар був одним із перших європейців, що відвідали Хіросіму після ядерного бомбардування.
У 1944 Міжнародний комітет Червоного Хреста отримав другу Нобелівську премію миру. Як і під час Першої світової війни, ця премія була єдиною в період війни з 1939 по 1945. Після війни Міжнародний комітет працював із національними товариствами, намагаючись надати допомогу країнам, що постраждали від війни найбільше. У 1948 Комітет опублікував звіт, в якому описувалася його діяльність під час війни. З 1996 архів Міжнародного комітету за цей період відкритий для академічних і публічних досліджень.
У післявоєнний період
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU1TDBsTFVrdGZTR0YxY0hSeGRXRnlkR2xsY2k1cWNHY3ZNakl3Y0hndFNVdFNTMTlJWVhWd2RIRjFZWEowYVdWeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
12 серпня 1949 були затверджені нові зміни до двох попередніх Женевських конвенцій. Додаток «щодо покращення умов поранених, хворих членів збройних сил на морі, та тих, що постраждали від корабельних катастроф», який тепер називають другою женевською конвенцією, був включений в основний текст Женевської конвенції як спадкоємець Гаазької конвенції 1907. Женевська конвенція «щодо поводження з військовополоненими» від 1929 року була другою з історичної точки зору, але після 1949 її стали називати третьою, оскільки вона з'явилася пізніше від Гаазької. Враховуючи досвід Другої світової війни, була затверджена «щодо захисту мирного населення в часи війни». Додаткові протоколи від 8 червня 1977 року проголосили, що конвенції мають силу й під час внутрішніх конфліктів, наприклад, громадянських воєн. На сьогодні чотири конвенції та додаткові протоколи до них містять понад 600 статей у порівнянні з 10 статтями початкової Женевської конвенції 1864 року.
Перед столітнім ювілеєм, у 1963 році, Міжнародний комітет Червоного Хреста разом із Міжнародною федерацією товариств Червоного Хреста та Червоного Півмісяця, отримав третю Нобелівську премію миру. Починаючи з 1993, право бути делегатами Міжнародного комітету отримали нешвейцарські громадяни. Відтоді число таких працівників Міжнародного комітету досягло 35 %.
У 2000-х роках МКЧХ активно працював у зонах конфлікту в Афганістані і створив шість центрів фізичної реабілітації для допомоги жертвам наземних мін. Їх підтримка поширюється на національні та міжнародні збройні сили, цивільне населення та збройну опозицію. Вони регулярно відвідують затриманих, які перебувають під вартою афганського уряду і міжнародних збройних сил, але з 2009 року також іноді мають доступ до людей, затриманих талібами. Вони забезпечили базову підготовку з надання першої медичної допомоги та надали аптечки як афганським силам безпеки, так і членам Талібану, оскільки, за словами речника МКЧХ, "статут МКЧХ передбачає, що до всіх сторін, які постраждали від військових дій, ставитимуться максимально справедливо". У серпні 2021 року, коли сили під проводом НАТО відступили з Афганістану, МКЧХ вирішив залишитися в країні, щоб продовжити свою місію з надання допомоги та захисту жертв конфлікту. Починаючи з червня 2021 року, у закладах, що підтримуються МКЧХ, було надано допомогу понад 40 000 осіб, поранених під час збройних протистоянь.
Цей розділ потребує доповнення. (травень 2011) |
Міжнародна федерація Червоного Хреста та Червоного Півмісяця
Історія
В 1919 році представники національних товариств Червоного Хреста Великої Британії, Франції, Італії, Японії та США зібралися в Парижі, щоб заснувати «Лігу національних товариств Червоного Хреста» (англ. League of Red Cross Societies). Цей крок був спробою розширити діяльність МКЧХ, який тоді обмежувався гуманітарною допомогою лише під час збройних конфліктів. Планувалося додати до фронту робіт гуманітарну діяльність від стихійних та антропогенних лих. Червоний хрест США став ініціатором утворення ліги, оскільки вже мав значний досвід гуманітарної діяльності в таких ситуаціях.
Президенти федерації
Символи руху
Червоний хрест
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgxSmxaRjlEY205emN5NXpkbWN2TVRVd2NIZ3RSbXhoWjE5dlpsOTBhR1ZmVW1Wa1gwTnliM056TG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
Червоний хрест на білому тлі був першим захисним символом, який був затверджений в 1864 році Женевською конвенцією. Він повторював швейцарський прапор, було змінено лише кольори — хрест став червоним, а тло білим. Це є цілком зрозумілим, оскільки засновник міжнародного комітету Анрі Дюнан був швейцарцем.
Червоний півмісяць
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJtTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgxSmxaRjlEY21WelkyVnVkQzV6ZG1jdk1UVXdjSGd0Um14aFoxOXZabDkwYUdWZlVtVmtYME55WlhOalpXNTBMbk4yWnk1d2JtYz0ucG5n.png)
Під час російсько-турецької війни (1876-1878), Османська імперія використовувала символ Червоного Півмісяця замість Червоного Хреста, оскільки уряд вважав цей символ образливим для мусульманських солдатів. В 1877 році МКЧХ зобов'язав Російську імперію, в повній мірі поважати недоторканість всіх осіб та будівель, які знаходяться під захистом Червоного Півмісяця. Згодом аналогічне зобов'язання, щодо Червоного Хреста було отримано від уряду Османської імперії.
Червоний кристал
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkppTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgxSmxaRjlEY25semRHRnNMbk4yWnk4eE5UQndlQzFHYkdGblgyOW1YM1JvWlY5U1pXUmZRM0o1YzNSaGJDNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Символ був визнаний офіційно як «Емблема третього протоколу» 8 грудня 2005 року з метою включення як повного члена ізраїльської організації (Червона зірка Давида). Неофіційно він відомий як «червоний кристал».
Червоний лев із сонцем
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU1TDFKbFpGOU1hVzl1WDNkcGRHaGZVM1Z1TG5OMlp5OHhOVEJ3ZUMxU1pXUmZUR2x2Ymw5M2FYUm9YMU4xYmk1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Символ використовувався іранською організацією і був визнаний Міжнародним рухом у 1923 році.
Червона зірка Давида
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0yTDFKbFpGOVRkR0Z5WDI5bVgwUmhkbWxrTG5OMlp5OHhOVEJ3ZUMxU1pXUmZVM1JoY2w5dlpsOUVZWFpwWkM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Червона зірка Давида — символ ізраїльської організації . Вона не є офіційно визнаним символом Міжнародного руху Червоного Хреста і Червоного півмісяця. Рух неодноразово відмовляв у її визнанні, аргументуючи це тим, що червоний хрест не є символом християнства, а зроблений за зразком прапора Швейцарії зі зміною кольорів. Якщо допустити єврейський символ, то на аналогічний зможе претендувати будь-яка релігійна організація. Під тиском Національного комітету США, який з 2000 по 2006 рік відмовлявся платити Міжнародному комітету членські внески, було запропоновано і визнано новий символ — червоний кристал.
Див. також
- Товариство Червоного Хреста України
- Міжнародний комітет Червоного Хреста
- Заперечення Голокосту Доповідь Міжнародного комітету Червоного Хреста
Посилання
- Міжнародний рух Червоного Хреста і Червоного Півмісяця // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2001. — Т. 3 : К — М. — 792 с. — .
- Міжнародний Червоний Хрест // Юридична енциклопедія
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Міжнародний рух Червоного Хреста і Червоного Півмісяця |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: International Red Cross and Red Crescent Movement |
- Офіційний сайт Міжнародної Федерації товариств Червоного Хреста та Червоного Півмісяця
- Офіційний сайт Міжнародного комітету Червоного Хреста
- Офіційний сайт постійної комісії Червоного Хреста та Червоного Півмісяця
- Офіційний сайт Міжнародного руху Червоного Хреста і Червоного Півмісяця
Виноски
- https://international-review.icrc.org/articles/international-committee-red-cross-was-founded-february-17-1863
- Hoyland, Greg (2016). Christianity : a complete introduction. London. ISBN . OCLC 930663085.
- Sending, Ole Jacob, ред. (20 серпня 2015). Diplomacy and the Making of World Politics. doi:10.1017/cbo9781316162903. Процитовано 15 вересня 2022.
- Convention de Genève pour l'amélioration du sort des blessés et des malades dans les armées en campagne, du 27 juillet 1929. Revue Internationale de la Croix-Rouge et Bulletin international des Sociétés de la Croix-Rouge. Т. 11, № 127. 1929-07. с. 551. doi:10.1017/s1026881200033985. ISSN 1026-8812. Процитовано 15 вересня 2022.
- Bennett, Angela (2013). The Geneva Convention : the Hidden Origins of the Red Cross. New York: The History Press. ISBN . OCLC 852756997.
- Resoluciones y votos de la Conferencia Internacional de Ginebra, 26-29 de octubre de 1863 - CICR. www.icrc.org (es-es) . 29 жовтня 1863. Процитовано 15 вересня 2022.
- Treaties, States parties, and Commentaries - States Parties - Convention for the Amelioration of the Condition of the Wounded in Armies in the Field. Geneva, 22 August 1864. ihl-databases.icrc.org. Процитовано 15 вересня 2022.
- Dromi, Shai M. (2016-03). For good and country: nationalism and the diffusion of humanitarianism in the late nineteenth century: For good and country. The Sociological Review Monographs (англ.). Т. 64, № 2. с. 79—97. doi:10.1002/2059-7932.12003. Процитовано 15 вересня 2022.
- The story of my childhood,. Library of Congress, Washington, D.C. 20540 USA. Процитовано 15 вересня 2022.
- Romain Rolland et la Croix-Rouge: Romain Rolland, Collaborateur de l'Agence internationale des prisonniers de guerre. International Review of the Red Cross (фр.). Процитовано 15 вересня 2022.
- Understanding the Hague Convention. travel.state.gov. Процитовано 15 вересня 2022.
- VIVANT QUI PASSE. AUSCHWITZ 1943 - THERESIENSTADT 1944. R: Lanzmann [FR, 1997]. Cine-holocaust.de. Архів оригіналу за 28 квітня 2013. Процитовано 14 квітня 2009.
- "ICRC in Afghanistan : latest update, Jan-May 1995 / International Committee of the Red Cross (ICRC). ". University of Arizona Libraries. 1995.
- ICRC trains Taliban in first aid. BBC News (брит.). 26 травня 2010. Процитовано 15 вересня 2022.
- Why the ICRC will remain in Afghanistan. SWI swissinfo.ch (англ.). Процитовано 15 вересня 2022.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mizhnaro dnij ruh Chervo nogo Hresta i Chervo nogo Pivmi syacya mizhnarodnij gumanitarnij ruh v yakomu berut uchast blizko 97 miljoniv dobrovolciv u vsomu sviti Metoyu diyalnosti ruhu ye zahist lyudskogo zhittya ta zdorov ya zapobigannya lyudskim strazhdannyam ta yih polegshennya nezalezhno vid rasi religijnih ta politichnih poglyadiv Mizhnarodnij ruh Chervonogo Hresta i Chervonogo PivmisyacyaAbreviatura IRCRCM angl Gaslo The power of humanity Le pouvoir de l humanite i O poder da humanidadeNa chest dTip d dZasnovnik Zhan Anri Dyunan d d Gijom Anri Dyufur dZasnovano 17 lyutogo 1863 1 Sfera Gumanitarna dopomogaKrayina ShvejcariyaShtab kvartira Zheneva i Shvejcariya46 13 39 pn sh 6 08 13 sh d 46 22750000002777426 pn sh 6 1369444444721779 sh d 46 22750000002777426 6 1369444444721779 Koordinati 46 13 39 pn sh 6 08 13 sh d 46 22750000002777426 pn sh 6 1369444444721779 sh d 46 22750000002777426 6 1369444444721779Misce diyalnosti dShtat pracivnikiv 300 000 osibVebsajt icrc orgNagorodi 1917 1944 1963 d 2014 2014 Mizhnarodnij ruh Chervonogo Hresta i Chervonogo Pivmisyacya u VikishovishiEmblemi Chervonogo Hresta ta Chervonogo Pivmisyacya v muzeyi v Zhenevi Skladovimi chastinami ruhu ye Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta MKChH privatna organizaciya yaka bula zasnovana v 1863 roci v Zhenevi Shvejcariya Komitet sho skladayetsya z 25 chleniv maye unikalni povnovazhennya yaki buli nadanni mizhnarodnoyu spilnotoyu shob zahishati zhittya ta gidnist zhertv mizhnarodnih ta vnutrishnih zbrojnih konfliktiv Mizhnarodna Federaciya Tovaristv Chervonogo Hresta i Chervonogo Pivmisyacya MFChH i ChP organizaciya zasnovana v Parizhi v 1919 roci Federaciya zajmayetsya koordinaciyeyu vsih nacionalnih organizacij v mezhah ruhu V tisnij spivpraci z nacionalnimi organizaciyami vona provodit mizhnarodni gumanitarni operaciyi yaki potrebuyut znachnih resursiv Mizhnarodnij sekretariat Federaciyi znahoditsya v Zhenevi Shvejcariya Nacionalni tovaristva Chervonogo Hresta ta Pivmisyacya yaki predstavleni 186 nacionalnimi ob yednannyami sho viznani MKChH ta ye povnopravnimi chlenami Federaciyi MFChH i ChP Kozhen z nih pracyuye v svoyij krayini vidpovidno do principiv mizhnarodnogo gumanitarnogo prava ta statutiv ruhu Zalezhno vid obstavin nacionalni ob yednannya mozhut vikonuvati dodatkovi gumanitarni zavdannya yaki bezposeredno ne viznachayutsya mizhnarodnim zakonodavstvom chi mandatami chleniv mizhnarodnogo ruhu IstoriyaMizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta Solferino Anri Dyunan ta zasnuvannya Mizhnarodnogo komitetu Chervonogo Hresta Anri Dyunan avtor knizhki Spogadi pro Solferino Azh do seredini XIX stolittya ne isnuvalo efektivnoyi sistemi zabezpechennya likuvannya poranenih u boyu soldativ ta misc dlya yihnogo bezpechnogo roztashuvannya U chervni 1859 roku shvejcarskij biznesmen Anri Dyunan yizdiv v Italiyu dlya togo shob zustritisya z francuzkim imperatorom Napoleonom III dlya obgovorennya trudnoshiv provedennya biznesu v Alzhiri yakij todi buv okupovanij Franciyeyu Vvecheri 24 chervnya vin priyihav v mistechko Solferino de stav svidkom bitvi pid chas yakoyi zaginulo abo bulo poraneno blizko 40000 soldativ z kozhnogo boku Anri Dyunan buv shokovanij naslidkami bitvi ta vidsutnistyu elementarnoyi medichnoyi dopomogi poranenim Vin povnistyu vidmovivsya vid pervinnoyi meti svoyeyi podorozhi i kilka dniv prisvyativ sebe likuvannyu ta doglyadu za poranenimi Povernuvshis dodomu v Zhenevu vin virishiv napisati knizhku yaku vidav vlasnim koshtom v 1862 roci pid nazvoyu Spogadi pro Solferino Vin rozislav dekilka ekzemplyariv knizhkok providnim politichnim ta vijskovim diyacham Yevropi Okrim vidannya knizhki Dyunan vidstoyuvav utvorennya nacionalnih dobrovilnih organizaciyi yaki b dopomagali poranenim soldatam pid chas vijni Krim togo vin zaklikav do rozrobki ta pidpisannya mizhnarodnih dogovoriv yaki b garantuvali bezpeku nejtralnih medikiv ta likaren dlya poranenih na poli boyu Original Pershoyi Zhenevskoyi konvenciyi 1864 9 lyutogo 1863 roci v Zhenevi Anri Dyunan zasnuvav Komitet p yati do yakogo krim samogo Dyunana vvijshli she chotiri predstavniki vplivovih zhenevskih rodin pravnik i golova Zhenevskogo tovaristva publichnogo dobrobutu likar z velikim dosvidom roboti v polovih umovah drug i kolega Appia iz Zhenevskoyi komisiyi gigiyeni ta ohoroni zdorov ya ta Gijom Anri Dyufur vplivovij general shvejcarskoyi armiyi Komitet buv komisiyeyu Zhenevskogo tovaristva publichnogo dobrobutu Vin postaviv sobi metoyu vivchiti pitannya pro mozhlivist vtilennya ideyi Dyunana j organizuvati mizhnarodnu konferenciyu shodo praktichnogo vtilennya ciyeyi ideyi v zhittya Cherez visim dniv p yatirka virishila perejmenuvati svij komitet u Mizhnarodnij komitet dopomogi poranenim Z 26 po 29 zhovtnya 1863 roku u Zhenevi vidbulasya mizhnarodna konferenciya ogranizovana komitetom Konferenciya stavila pered soboyu metu rozrobiti sistemu praktichnih zahodiv z metoyu pokrashennya roboti medichnih sluzhb na poli boyu V roboti konferenciyi vzyali uchast 36 delegativ 18 oficijnih delegativ vid uryadiv krayin 6 predstavnikiv neuryadovih organizacij 7 neoficijnih chuzhozemnih delegativ ta 5 chleniv komitetu Na konferenciyi buli prestavleni Avstro Ugorska imperiya Baden Korolivstvo Bavariya Franciya Korolivstvo Gannover Gesse Kassel Italijske korolivstvo Niderlandi Prussiya Rosijska imperiya Korolivstvo Saksoniya Ispaniya Shvedsko Norvezkij soyuz ta Spoluchene korolivstvo Velikoyi Britaniyi ta Irlandiyi U rezolyuciyi konferenciyi prijnyatij 29 zhovtnya 1863 zokrema buli propoziciyi pro Zasnuvannya nacionalnih tovaristv dopomogi poranenim soldatam Status nejtralnosti j zahistu shodo poranenih Vikoristannya volonteriv dlya podannya dopomogi na poli boyu Organizacyu novih konferencij metoyu yakih bulo b vpisati ci koncepciyi v obov yazkovi dlya dotrimannya pravovi mizhnarodni dogovori Zaprovadzhennya spilnogo simvolu dlya medichnogo personalu za yakim jogo mozhna bulo b rozrizniti pov yazki iz chervonim hrestom Nastupnogo roku shvejcarskij uryad zaprosiv uryadi vsih yevropejskih krayin a takozh Spoluchenih Shtativ Braziliyi ta Meksiki na oficijnu diplomatichnu konferenciyu Svoyih delegativ prislali do Zhenevi shistnadcyat krayin 22 serpnya 1864 konferenciya zatverdila pershu Zhenevsku konvenciyu Pro pokrashennya stanovisha poranenih v polovih armiyah Yiyi pidpisali predstavniki 12 krayin ta korolivstv Shvejcarska Konfederaciya Velike gercogstvo Baden Belgiya Daniya Franciya Velike gercogstvo Gessen Italiya Niderlandi Portugaliya Prussiya Ispaniya Korolivstvo Vyurtemberg Konvenciya skladalasya iz 10 statej yaki vstanovili pershi obov yazkovi pravila sho garantuvali nejtralnist i zahist pid chas zbrojnogo konfliktu poranenim soldatam medichnomu personalu j gumanitarnim instituciyam Krim togo konvenciya vstanovila dvi vimogi dlya viznannya Mizhnarodnim komitetom nacionalnogo tovaristva dopomogi Nacionalne tovaristvo povinno mati viznannya vlasnogo uryadu Nacionalnij uryad vidpovidnoyi krayini povinen buti chlenom Zhenevskoyi konvenciyi Odrazu zh pislya pidpisannya Zhenevskoyi konvenciyi nacionalni tovaristva buli zasnovani v Belgiyi Daniyi Franciyi Oldenburgu Prussiyi Ispaniyi ta Vyurtemburgu She v 1864 Luyi Appiya ta kapitan niderlandskoyi armiyi stali pershimi nezalezhnimi j nejtralnimi delegatami sho rozpochali diyalnist pid chas zbrojnogo konfliktu pid emblemoyu chervonogo hresta Cherez tri roki v 1867 roci bula sklikana persha Mizhnarodna konferenciya nacionalnih tovaristv z medichnoyi dopomogi poranenim u vijni Togo zh 1867 roku Anri Dyunan buv zmushenij ogolositi bankrutstvo vnaslidok nevdach svogo biznesu v Alzhiri prichinoyu yakogo pochasti bula jogo nevtomna robota v Mizhnarodnomu komiteti Nevdachi v biznesi j konflikt iz Gyustavom Muanye prizviv do znyattya Dyunana z posadi sekretarya Komitetu ta pozbavlennya chlenstva v nomu Dyunana zvinuvatili u falshivomu bankrutstvi j buv vipisanij order na jogo aresht Vin zmushenij buv pokinuti ridne misto j nikoli tudi ne povertatisya V nastupni roki nacionalni komiteti ruhu buli utvoreni majzhe u vsih yevropejskih krayinah U 1876 roci komitet utverdiv nazvu Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta yaka zalishayetsya chinnoyu donini Cherez p yat rokiv zusillyami Klari Barton utvorivsya Amerikanskij chervonij hrest Chislo krayin sho pidpisali Zhenevsku konvenciyu zbilshuvalosya yiyi polozhennya stali vikonuvatisya Ruh chervonogo hresta zdobuvav povagu do roboti nacionalnih komitetah zgoloshuvalisya chislenni dobrovolci Koli v 1901 roci vpershe vruchalasya Nobelivska premiya miru Norvezkij Nobelivskij komitet virishiv dati yih spilno Anri Dyunanu j Frederiku Passi providnomu pacifistu Vazhlivishoyu podiyeyu nizh sama chest nagorodzhennya Nobelivskoyu premiyeyu bulo oficijne privitannya vid Mizhnarodnogo komitetu Chervonogo Hresta yake oznachalo reabilitaciyu Anri Dyunana j viznannya tiyeyi viznachnoyi roli yaku vin vidigrav pri utvorenni Chervonogo Hresta Zh A Dyunan pomer cherez dev yat rokiv u malenkomu shvejcarskomu kurortnomu mistechku Gejden Davnij suprotivnik Dyunana Gyustav Muanye pomer dvoma misyacyami ranishe Vin preziduvav u Komiteti dovshe nizh bud hto v jogo istoriyi U 1906 Zhenevska konvenciya 1867 vpershe bula pereglyanuta Cherez rik Druga mizhnarodna mirna konferenciya u Gaazi prijnyala Gaazku konvenciyu 1907 yaka rozshirila diyu Zhenevskoyi konvenciyi na vijskovi diyi na mori Pered Pershoyu svitovoyu vijnoyu cherez 50 rokiv pislya zasnuvannya Chervonogo Hresta j prijnyattya pershoyi Zhenevskoyi konvenciyi u sviti nalichuvalosya 45 nacionalnih tovaristv dopomogi poranenim Ruh vijshov za mezhi Yevropi j Pivnichnoyi Ameriki do nogo doluchilisya krayini centralnoyi j Pivdennoyi Ameriki Argentina Braziliya Chili Kuba Meksika Peru Salvador Urugvaj Venesuela krayini Aziyi Kitajska Respublika Yaponiya Koreya Siam ta Afriki Pivdenno Afrikanska Respublika Pid chas pershoyi svitovoyi vijni Francuzka listivka 1915 roku na chest roli medichnogo personalu Chervonogo HrestaErnest Heminguej u formi shofera shvidkoyi dopomogi Chervonogo Hresta Z pochatkom Pershoyi svitovoyi vijni Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta zustrivsya iz nadzvichajnimi skladnoshami vporatisya z yakimi zmig lishe za spriyannya nacionalnih tovaristv Pracivniki Chervonogo Hresta prijshli na dopomogu medichnim sluzhbam yevropejskih krayin zi vsogo svitu vklyuchno z SShA ta Yaponiyeyu 15 zhovtnya 1914 roku Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta zasnuvav Mizhnarodne agentstvo vijskovopolonenih v yakomu do kincya 1914 vzhe pracyuvalo 1200 lyudej zdebilshogo volonteriv Do kincya vijni Agentstvo pereslalo ponad 20 miljoniv listiv ta povidomlen 1 9 miljona peredach j zibralo pozhertvuvannya na sumu 18 miljoniv shvejcarskih frankiv Za spriyannya Agentstva blizko 200 tisyach branciv zmogli povernutisya dodomu vnaslidok obminu polonenimi Katalog Agentstva za period z 1914 po 1923 roki zibrav ponad 7 miljoniv kartok kozhna z yakih vidpovidala brancyu abo propalomu bezvisti Cej katalog dopomig identifikuvati ponad 2 mln vijskovopolonenih i nadav yim zmogu vstanoviti zv yazok iz ridnimi Zaraz cej katalog pozichenij zhenevskomu Pravo koristuvatisya katalogom dosi obmezhene Uprodovzh vijni Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta vidstezhuvav vikonannya storonami konfliktu Zhenevskih konvencij 1907 roku j u razi porushen zvertavsya do krayini porushnika zi skargoyu Pri pershomu v istoriyi zastosuvanni himichnoyi zbroyi Chervonij Hrest visloviv palkij protest Navit ne mayuchi mandatu vid Zhenevskih konvencij Mizhnarodnij komitet namagavsya pokrashiti umovi postrazhdalogo civilnogo naselennya Na teritoriyah yaki mali oficijnij status okupovanih Mizhnarodnij komitet mav zmogu dopomagati civilnomu naselennyu za umovami Gaazkih konvencij 1899 ta 1907 rokiv Ci konvenciyi buli takozh pravovoyu osnovoyu roboti Chervonogo Hresta z vijskovopolonenimi Krim opisanoyi vishe roboti Mizhnarodnogo agentstva Chervonij Hrest provodiv inspektuvannya taboriv vijskovopolonenih Protyagom vijni 41 delegat Chervonogo Hresta vidvidav 524 tabori na vsij teritoriyi Yevropi Z 1916 po 1918 roki Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta opublikuvav nizku poshtovih listivok z fotografiyami z taboriv vijskovopolonenih Na nih bulo vidobrazhene shodenne zhittya branciv otrimannya listiv z domu tosho Mizhnarodnij komitet namagavsya takim chinom vseliti nadiyu v sercya rodin vijskovopolonenih zmenshiti nepevnist shodo doli blizkih yim lyudej Pislya vijni Chervonij Hrest organizuvav povernennya dodomu ponad 420 tis vijskovopolonenih Z 1920 roku zadacha repatriaciyi bula peredana shojno zasnovanij Lizi Nacij yaka doruchila robotu norvezkomu diplomatu Fritofu Nansenu Zgodom jogo pravovij mandat buv rozshirenij zadacheyu nadannya dopomogi bizhencyam i peremishenim osobam Nansen zaprovadiv tak zvanij nanseniv pasport yakij vidavavsya bizhencyam sho vtratili svoye gromadyanstvo U 1922 roci zusillya Nansena buli vidznacheni Nobelivskoyu premiyeyu miru Za svoyu plidnu robotu v chasi vijni Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta tezh buv nagorodzhenij Nobelivskoyu premiyeyu miru 1917 roku Cya premiya bula yedinoyu Nobelivskoyu premiyu u promizhku chasu z 1914 po 1918 roki U 1923 roci Komitet zminiv politiku shodo obrannya novih chleniv Doti v Komiteti mogli pracyuvati tilki gromadyani Zhenevi Ce obmezhennya bulo znyate j teper pravo zaluchennya do Komitetu nabuli vsi shvejcarci Vrahovuyuchi dosvid Pershoyi svitovoyi vijni u 1925 buv zatverdzhenij novij dodatok do Zhenevskoyi konvenciyi sho postaviv poza zakonom vikoristannya yak zbroyi udushlivih ta otrujnih gaziv i biologichnih chinnikiv Cherez chotiri roki bula pereglyanuta sama Konvenciya j zatverdzhena druga Zhenevska konvenciya shodo povodzhennya z vijskovopolonenimi Podiyi vijni ta diyalnist Chervonogo Hresta u voyennij period znachno pidnyali reputaciyu j avtoritet Komitetu v mizhnarodnomu tovaristvi j prizveli do rozshirennya sferi jogo diyalnosti U 1934 z yavivsya j buv zatverdzhenij Mizhnarodnim komitetom proekt novoyi konvenciyi shodo zahistu mirnogo naselennya v period zbrojnogo konfliktu Na zhal bilshist uryadiv buli malo zacikavlenni u vprovadzhenni ciyeyi konvenciyi j do pochatku Drugoyi svitovoyi vijni vona ne nabrala chinnosti Pid chas drugoyi svitovoyi vijni Povidomlennya Chervonogo Hresta z Lodzi Polsha 1940 Pravovoyu osnovoyu roboti Mizhnarodnogo komitetu Chervonogo Hresta pid chas Drugoyi svitovoyi vijni bula Zhenevska konvenciya v redakciyi 1929 roku Diyalnist komitetu bula analogichna jogo diyalnosti v Pershu svitovu vijnu inspekciya taboriv vijskovopolonenih organizaciya dopomogi mirnomu naselennyu zabezpechennya mozhlivosti listuvannya vijskovopolonenim povidomlennya pro propalih bezvisti Do kincya vijni 179 delegativ proveli 12 750 vidviduvan taboriv vijskovopolonenih u 41 krayini Centralne informacijne agentstvo v pitannyah vijskovopolonenih Zentralauskunftsstelle fur Kriegsgefangene malo 3 tis pracivnikiv katalog branciv nalichuvav 45 miljoniv kartok Agentstvo zabezpechilo peresilku 120 mln listiv Znachnoyu pereshkodoyu bulo te sho Nimeckij Chervonij Hrest yakij kontrolyuvali nacisti vidmovlyavsya dotrimuvatisya zhenevskih statej Sered porushen bula deportaciya yevreyiv z Nimechchini ta znishennya yevreyiv u nacistskih koncentracijnih taborah Krim togo Radyanskij Soyuz ta Yaponiya ne buli chlenami Zhenevskoyi konvenciyi 1929 roku j ne mali legalnih zobov yazan shodo dotrimannya yiyi vimog Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta ne zmig dosyagti domovlenosti z nacistskoyu Nimechchinoyu shodo povodzhennya iz lyudmi v koncentracijnih taborah i vreshti resht pripiniv chiniti tisk shob ne postaviti pid zagrozu robotu iz vijskovopolonenimi Vin takozh ne zmig otrimati zadovilnoyi vidpovidi shodo taboriv smerti ta masovogo vinishennya yevropejskih yevreyiv cigan tosho V listopadi 1943 Mizhnarodnij komitet otrimav dozvil na posilki v koncentracijni tabori v tih vipadkah koli buli vidomi imena j misceznahodzhennya adresativ Oskilki povidomlennya pro otrimannya posilok chasto pidpisuvali inshi v yazni Mizhnarodnij komitet zumiv viznachiti osobi priblizno 105 tisyach v yazniv i peredati blizko 1 1 mln posilok v osnovnomu v Dahau Buhenvald Ravensbryuk ta Vidomo sho shvejcarskij oficer delegat vid Mizhnarodnogo Chervonogo Hresta v Berlini vidvidav Aushvic u 1943 ta Terezinshtadt u 1944 Jogo spogadi buli zapisani u 1979 u dokumentalnomu filmi Vidviduvach vid zhivih Marsel Zhuno delegat Mizhnarodnogo komitetu Chervonogo Hresta v tabori vijskovopolonenih u Nimechchini c Benoit Junod Switzerland 12 bereznya 1945 prezident Mizhnarodnogo komitetu Chervonogo Hresta Yakob Burkgardt otrimav povidomlennya vid generala SS Ernsta Kaltenbrunnera z pozitivnoyu vidpoviddyu na vimogu Chervonogo Hresta vidviduvannya koncentracijnih taboriv Nimechchina postavila umovu sho delegati povinni zalishatisya v taborah do kincya vijni Mizhnarodnij komitet nadislav 10 delegativ Odin iz nih zumiv zapobigti znishennyu Mautgauzen Guzena povidomivshi amerikanski vijska pro plani nimciv chim vryatuvav blizko 60 tisyach v yazniv Mizhnarodnij komitet zasudiv jogo diyi oskilki voni buli vlasnoyu iniciativoyu sho postavila pid rizik nejtralnist Chervonogo Hresta u vijni Reputaciya Gefligera bula reabilitovana tilki v 1990 roci Inshij viznachnij priklad gumannosti prodemonstruvav delegat Mizhnarodnogo komitetu v Budapeshti Vin vryatuvav zhittya vid 11 do 15 tisyach yevreyiv Zhenevskij likar buv odnim iz pershih yevropejciv sho vidvidali Hirosimu pislya yadernogo bombarduvannya U 1944 Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta otrimav drugu Nobelivsku premiyu miru Yak i pid chas Pershoyi svitovoyi vijni cya premiya bula yedinoyu v period vijni z 1939 po 1945 Pislya vijni Mizhnarodnij komitet pracyuvav iz nacionalnimi tovaristvami namagayuchis nadati dopomogu krayinam sho postrazhdali vid vijni najbilshe U 1948 Komitet opublikuvav zvit v yakomu opisuvalasya jogo diyalnist pid chas vijni Z 1996 arhiv Mizhnarodnogo komitetu za cej period vidkritij dlya akademichnih i publichnih doslidzhen U pislyavoyennij period Shtab kvartira Mizhnarodnogo komitetu Chervonogo Hresta v Zhenevi 12 serpnya 1949 buli zatverdzheni novi zmini do dvoh poperednih Zhenevskih konvencij Dodatok shodo pokrashennya umov poranenih hvorih chleniv zbrojnih sil na mori ta tih sho postrazhdali vid korabelnih katastrof yakij teper nazivayut drugoyu zhenevskoyu konvenciyeyu buv vklyuchenij v osnovnij tekst Zhenevskoyi konvenciyi yak spadkoyemec Gaazkoyi konvenciyi 1907 Zhenevska konvenciya shodo povodzhennya z vijskovopolonenimi vid 1929 roku bula drugoyu z istorichnoyi tochki zoru ale pislya 1949 yiyi stali nazivati tretoyu oskilki vona z yavilasya piznishe vid Gaazkoyi Vrahovuyuchi dosvid Drugoyi svitovoyi vijni bula zatverdzhena shodo zahistu mirnogo naselennya v chasi vijni Dodatkovi protokoli vid 8 chervnya 1977 roku progolosili sho konvenciyi mayut silu j pid chas vnutrishnih konfliktiv napriklad gromadyanskih voyen Na sogodni chotiri konvenciyi ta dodatkovi protokoli do nih mistyat ponad 600 statej u porivnyanni z 10 stattyami pochatkovoyi Zhenevskoyi konvenciyi 1864 roku Pered stolitnim yuvileyem u 1963 roci Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta razom iz Mizhnarodnoyu federaciyeyu tovaristv Chervonogo Hresta ta Chervonogo Pivmisyacya otrimav tretyu Nobelivsku premiyu miru Pochinayuchi z 1993 pravo buti delegatami Mizhnarodnogo komitetu otrimali neshvejcarski gromadyani Vidtodi chislo takih pracivnikiv Mizhnarodnogo komitetu dosyaglo 35 U 2000 h rokah MKChH aktivno pracyuvav u zonah konfliktu v Afganistani i stvoriv shist centriv fizichnoyi reabilitaciyi dlya dopomogi zhertvam nazemnih min Yih pidtrimka poshiryuyetsya na nacionalni ta mizhnarodni zbrojni sili civilne naselennya ta zbrojnu opoziciyu Voni regulyarno vidviduyut zatrimanih yaki perebuvayut pid vartoyu afganskogo uryadu i mizhnarodnih zbrojnih sil ale z 2009 roku takozh inodi mayut dostup do lyudej zatrimanih talibami Voni zabezpechili bazovu pidgotovku z nadannya pershoyi medichnoyi dopomogi ta nadali aptechki yak afganskim silam bezpeki tak i chlenam Talibanu oskilki za slovami rechnika MKChH statut MKChH peredbachaye sho do vsih storin yaki postrazhdali vid vijskovih dij stavitimutsya maksimalno spravedlivo U serpni 2021 roku koli sili pid provodom NATO vidstupili z Afganistanu MKChH virishiv zalishitisya v krayini shob prodovzhiti svoyu misiyu z nadannya dopomogi ta zahistu zhertv konfliktu Pochinayuchi z chervnya 2021 roku u zakladah sho pidtrimuyutsya MKChH bulo nadano dopomogu ponad 40 000 osib poranenih pid chas zbrojnih protistoyan Cej rozdil potrebuye dopovnennya traven 2011 Mizhnarodna federaciya Chervonogo Hresta ta Chervonogo Pivmisyacya Istoriya V 1919 roci predstavniki nacionalnih tovaristv Chervonogo Hresta Velikoyi Britaniyi Franciyi Italiyi Yaponiyi ta SShA zibralisya v Parizhi shob zasnuvati Ligu nacionalnih tovaristv Chervonogo Hresta angl League of Red Cross Societies Cej krok buv sproboyu rozshiriti diyalnist MKChH yakij todi obmezhuvavsya gumanitarnoyu dopomogoyu lishe pid chas zbrojnih konfliktiv Planuvalosya dodati do frontu robit gumanitarnu diyalnist vid stihijnih ta antropogennih lih Chervonij hrest SShA stav iniciatorom utvorennya ligi oskilki vzhe mav znachnij dosvid gumanitarnoyi diyalnosti v takih situaciyah Prezidenti federaciyiSimvoli ruhuChervonij hrest Chervonij Hrest Chervonij hrest na bilomu tli buv pershim zahisnim simvolom yakij buv zatverdzhenij v 1864 roci Zhenevskoyu konvenciyeyu Vin povtoryuvav shvejcarskij prapor bulo zmineno lishe kolori hrest stav chervonim a tlo bilim Ce ye cilkom zrozumilim oskilki zasnovnik mizhnarodnogo komitetu Anri Dyunan buv shvejcarcem Chervonij pivmisyac Chervonij Pivmisyac Pid chas rosijsko tureckoyi vijni 1876 1878 Osmanska imperiya vikoristovuvala simvol Chervonogo Pivmisyacya zamist Chervonogo Hresta oskilki uryad vvazhav cej simvol obrazlivim dlya musulmanskih soldativ V 1877 roci MKChH zobov yazav Rosijsku imperiyu v povnij miri povazhati nedotorkanist vsih osib ta budivel yaki znahodyatsya pid zahistom Chervonogo Pivmisyacya Zgodom analogichne zobov yazannya shodo Chervonogo Hresta bulo otrimano vid uryadu Osmanskoyi imperiyi Chervonij kristal Dokladnishe Chervonij Kristal simvol Chervonij Kristal Simvol buv viznanij oficijno yak Emblema tretogo protokolu 8 grudnya 2005 roku z metoyu vklyuchennya yak povnogo chlena izrayilskoyi organizaciyi Chervona zirka Davida Neoficijno vin vidomij yak chervonij kristal Chervonij lev iz soncem Chervonij lev iz soncem Simvol vikoristovuvavsya iranskoyu organizaciyeyu i buv viznanij Mizhnarodnim ruhom u 1923 roci Chervona zirka Davida Chervona zirka Davida Chervona zirka Davida simvol izrayilskoyi organizaciyi Vona ne ye oficijno viznanim simvolom Mizhnarodnogo ruhu Chervonogo Hresta i Chervonogo pivmisyacya Ruh neodnorazovo vidmovlyav u yiyi viznanni argumentuyuchi ce tim sho chervonij hrest ne ye simvolom hristiyanstva a zroblenij za zrazkom prapora Shvejcariyi zi zminoyu koloriv Yaksho dopustiti yevrejskij simvol to na analogichnij zmozhe pretenduvati bud yaka religijna organizaciya Pid tiskom Nacionalnogo komitetu SShA yakij z 2000 po 2006 rik vidmovlyavsya platiti Mizhnarodnomu komitetu chlenski vneski bulo zaproponovano i viznano novij simvol chervonij kristal Div takozhTovaristvo Chervonogo Hresta Ukrayini Mizhnarodnij komitet Chervonogo Hresta Zaperechennya Golokostu Dopovid Mizhnarodnogo komitetu Chervonogo HrestaPosilannyaMizhnarodnij ruh Chervonogo Hresta i Chervonogo Pivmisyacya Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2001 T 3 K M 792 s ISBN 966 7492 03 6 Mizhnarodnij Chervonij Hrest Yuridichna enciklopediyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Mizhnarodnij ruh Chervonogo Hresta i Chervonogo PivmisyacyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu International Red Cross and Red Crescent MovementOficijnij sajt Mizhnarodnoyi Federaciyi tovaristv Chervonogo Hresta ta Chervonogo Pivmisyacya Oficijnij sajt Mizhnarodnogo komitetu Chervonogo Hresta Oficijnij sajt postijnoyi komisiyi Chervonogo Hresta ta Chervonogo Pivmisyacya Oficijnij sajt Mizhnarodnogo ruhu Chervonogo Hresta i Chervonogo PivmisyacyaVinoskihttps international review icrc org articles international committee red cross was founded february 17 1863 Hoyland Greg 2016 Christianity a complete introduction London ISBN 978 1 4736 1578 6 OCLC 930663085 Sending Ole Jacob red 20 serpnya 2015 Diplomacy and the Making of World Politics doi 10 1017 cbo9781316162903 Procitovano 15 veresnya 2022 Convention de Geneve pour l amelioration du sort des blesses et des malades dans les armees en campagne du 27 juillet 1929 Revue Internationale de la Croix Rouge et Bulletin international des Societes de la Croix Rouge T 11 127 1929 07 s 551 doi 10 1017 s1026881200033985 ISSN 1026 8812 Procitovano 15 veresnya 2022 Bennett Angela 2013 The Geneva Convention the Hidden Origins of the Red Cross New York The History Press ISBN 978 0 7524 9582 8 OCLC 852756997 Resoluciones y votos de la Conferencia Internacional de Ginebra 26 29 de octubre de 1863 CICR www icrc org es es 29 zhovtnya 1863 Procitovano 15 veresnya 2022 Treaties States parties and Commentaries States Parties Convention for the Amelioration of the Condition of the Wounded in Armies in the Field Geneva 22 August 1864 ihl databases icrc org Procitovano 15 veresnya 2022 Dromi Shai M 2016 03 For good and country nationalism and the diffusion of humanitarianism in the late nineteenth century For good and country The Sociological Review Monographs angl T 64 2 s 79 97 doi 10 1002 2059 7932 12003 Procitovano 15 veresnya 2022 The story of my childhood Library of Congress Washington D C 20540 USA Procitovano 15 veresnya 2022 Romain Rolland et la Croix Rouge Romain Rolland Collaborateur de l Agence internationale des prisonniers de guerre International Review of the Red Cross fr Procitovano 15 veresnya 2022 Understanding the Hague Convention travel state gov Procitovano 15 veresnya 2022 VIVANT QUI PASSE AUSCHWITZ 1943 THERESIENSTADT 1944 R Lanzmann FR 1997 Cine holocaust de Arhiv originalu za 28 kvitnya 2013 Procitovano 14 kvitnya 2009 ICRC in Afghanistan latest update Jan May 1995 International Committee of the Red Cross ICRC University of Arizona Libraries 1995 ICRC trains Taliban in first aid BBC News brit 26 travnya 2010 Procitovano 15 veresnya 2022 Why the ICRC will remain in Afghanistan SWI swissinfo ch angl Procitovano 15 veresnya 2022 Cya stattya ye zagotovkoyu Vi mozhete dopomogti proyektu dorobivshi yiyi Ce povidomlennya varto zaminiti tochnishim