Чалук'я (ಚಾಲುಕ್ಯರು; приблизно 543 —753 роки) — держава в Індії зі столицею в Ватапі, яка прийшла на зміну державі державі Кадамба.
Держава Чалук'я | |||||||||||
| |||||||||||
![]() | |||||||||||
Столиця | Ватапі | ||||||||||
Мови | каннада санскрит | ||||||||||
Релігії | індуїзм джайнізм | ||||||||||
Форма правління | монархія | ||||||||||
магараджахіраджа | Пулакешин I | ||||||||||
Історичний період | Середньовіччя | ||||||||||
- Засновано | 543 | ||||||||||
- Ліквідовано | 753 | ||||||||||
| |||||||||||
Сьогодні є частиною | |||||||||||
|
Історія
Початок формування попередніх державних інституцій Чалук'я припадає на територію сучасного штату Карнатака. Імовірно ці правителі спочатку мали статус раджи, підкоряючись володарям Кадамбів. З послабленням влади останніх на початку VI ст. Зрештою у 543 році раджа Пулакешин I скинув складу Кадамбів, розбив їх та приєднав землі переможених до своїх володінь. Вслід за цим переніс столицю до м. Ватапі (сучасне бадамі). Тому інколи цей рід називають Чалук'ями з Вапаті (Бадамі). Провів адміністративну реформу, розділивши землі на махараштраки (провінції), раштраки (області), вішаї (райони), бхоги (групи з 10 сіл).
Втім значний підйом держави Чалук'їв розпочалося лише за магараджи Пулакешина II, який провів військову реформу. Було створено окремі підрозділи піхоти, кінноти, слонів та потужний морський флот. За його правління підкорено увесь Декан, значні території на півдні, завдано суттєвої поразки Паллавам. У 630 році він вщент розбив армію Харши. У Латі (Гуджарат) і в Андхрі правили брати Пулакешина, які визнавали його верховенство. Після всього цього прийняв титул махараджахіраджа. Проте наприкінці життя армія Чалук'їв зазнала тяжкої поразки від Паллавів.
Відродження держави відбулося за правління Вікрамадітьї I, коли той розбив Паллавів й розширив владу Чалук'їв до Бенгальської затоки. Він завершив грошову реформу: почали карбувати золоті монети (гад'яна), срібні (ґонну), мідні (фанам). Після його смерті держава знову послабла внаслідок внутрішнього суперництва.
Останній раз відновив велич роду Вікрамадітья II. За його правління підкорені землі простягалися від річки Нармада на півночі до річки Кавері на півдні. Останнього з Чалук'їв було повалено у 753 році Дантідургою Раштракутом.
Втім представники роду не зникли зовсім — збереглися гілки в Кальяні та Венги, які у X ст. сформувалися у потужні державі, що отримали назви Західних та Східних Чалук'їв.
Культура
Період відзначається розквітом архітектури. Стиль, що панував тоді отримав назву «Архітектура Чалук'я», де змішалися стилі Нагада (криволінійні башти — сікхара), прямобічні піраміди, також помітний вплив архітектури часів династії Гуптів.
Це переважно джайністські та ведичні храми. Основні споруди знаходяться у басейні річки Малапрабха (північна Карнатака). Храми зводилися переважно у містах Ватапі, Айхоле, Паттадакал, Махакута. Відомі печерні храми цього періоду. Вони мали досить простий зовнішній вигляд, а всередині доволі вишукані. Будівельним матеріалом був піщаний камінь червонувато—золотавого кольору. З часів Пулакешина II вони перетворилися на самостійні споруди.
На стінах храму в Айхолі поет Равікірті у 636 році представив опис діянь махараджахіраджи Пулакешина II.
Це також період розквіту літератури. В цей час багато творів написано мовою каннада. Водночас зберігається у вжитку санскрит. Відомим поетами цього часу були Бхараві, Равікірті, Віджаянака, творив письменник С'ямакундачарья.
Володарі
Джерела
- Keay, John (2000). India: A History. New York: Grove Publications. .
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Чалук'я |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Chaluk ya ಚ ಲ ಕ ಯರ priblizno 543 753 roki derzhava v Indiyi zi stoliceyu v Vatapi yaka prijshla na zminu derzhavi derzhavi Kadamba Derzhava Chaluk ya 543 753 Chaluk ya istorichni kordoni na kartiDerzhava Chaluk ya Stolicya Vatapi Movi kannada sanskrit Religiyi induyizm dzhajnizm Forma pravlinnya monarhiya magaradzhahiradzha Pulakeshin I Istorichnij period Serednovichchya Zasnovano 543 Likvidovano 753 Poperednik Nastupnik Derzhava Kadamba Rashtrakuti Zahidni Chaluk yi Sogodni ye chastinoyu Indiya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Chaluk yaIstoriyaPochatok formuvannya poperednih derzhavnih institucij Chaluk ya pripadaye na teritoriyu suchasnogo shtatu Karnataka Imovirno ci praviteli spochatku mali status radzhi pidkoryayuchis volodaryam Kadambiv Z poslablennyam vladi ostannih na pochatku VI st Zreshtoyu u 543 roci radzha Pulakeshin I skinuv skladu Kadambiv rozbiv yih ta priyednav zemli peremozhenih do svoyih volodin Vslid za cim perenis stolicyu do m Vatapi suchasne badami Tomu inkoli cej rid nazivayut Chaluk yami z Vapati Badami Proviv administrativnu reformu rozdilivshi zemli na maharashtraki provinciyi rashtraki oblasti vishayi rajoni bhogi grupi z 10 sil Vtim znachnij pidjom derzhavi Chaluk yiv rozpochalosya lishe za magaradzhi Pulakeshina II yakij proviv vijskovu reformu Bulo stvoreno okremi pidrozdili pihoti kinnoti sloniv ta potuzhnij morskij flot Za jogo pravlinnya pidkoreno uves Dekan znachni teritoriyi na pivdni zavdano suttyevoyi porazki Pallavam U 630 roci vin vshent rozbiv armiyu Harshi U Lati Gudzharat i v Andhri pravili brati Pulakeshina yaki viznavali jogo verhovenstvo Pislya vsogo cogo prijnyav titul maharadzhahiradzha Prote naprikinci zhittya armiya Chaluk yiv zaznala tyazhkoyi porazki vid Pallaviv Vidrodzhennya derzhavi vidbulosya za pravlinnya Vikramadityi I koli toj rozbiv Pallaviv j rozshiriv vladu Chaluk yiv do Bengalskoyi zatoki Vin zavershiv groshovu reformu pochali karbuvati zoloti moneti gad yana sribni gonnu midni fanam Pislya jogo smerti derzhava znovu poslabla vnaslidok vnutrishnogo supernictva Ostannij raz vidnoviv velich rodu Vikramaditya II Za jogo pravlinnya pidkoreni zemli prostyagalisya vid richki Narmada na pivnochi do richki Kaveri na pivdni Ostannogo z Chaluk yiv bulo povaleno u 753 roci Dantidurgoyu Rashtrakutom Vtim predstavniki rodu ne znikli zovsim zbereglisya gilki v Kalyani ta Vengi yaki u X st sformuvalisya u potuzhni derzhavi sho otrimali nazvi Zahidnih ta Shidnih Chaluk yiv KulturaPeriod vidznachayetsya rozkvitom arhitekturi Stil sho panuvav todi otrimav nazvu Arhitektura Chaluk ya de zmishalisya stili Nagada krivolinijni bashti sikhara pryamobichni piramidi takozh pomitnij vpliv arhitekturi chasiv dinastiyi Guptiv Ce perevazhno dzhajnistski ta vedichni hrami Osnovni sporudi znahodyatsya u basejni richki Malaprabha pivnichna Karnataka Hrami zvodilisya perevazhno u mistah Vatapi Ajhole Pattadakal Mahakuta Vidomi pecherni hrami cogo periodu Voni mali dosit prostij zovnishnij viglyad a vseredini dovoli vishukani Budivelnim materialom buv pishanij kamin chervonuvato zolotavogo koloru Z chasiv Pulakeshina II voni peretvorilisya na samostijni sporudi Na stinah hramu v Ajholi poet Ravikirti u 636 roci predstaviv opis diyan maharadzhahiradzhi Pulakeshina II Ce takozh period rozkvitu literaturi V cej chas bagato tvoriv napisano movoyu kannada Vodnochas zberigayetsya u vzhitku sanskrit Vidomim poetami cogo chasu buli Bharavi Ravikirti Vidzhayanaka tvoriv pismennik S yamakundacharya VolodariPulakeshin I 543 566 Kirti varman I 566 597 Mangalesa 597 609 Pulakeshin II 609 642 Aditya varman 642 645 Abginavaditya 645 646 Chandraditya 646 650 Vikramaditya I Sat yashraya 650 678 Vinayaditya I 678 696 Vidzhayaditya Sat yashraya 696 733 Vikramaditya II 733 744 Kirti varman II 744 753DzherelaKeay John 2000 India A History New York Grove Publications ISBN 0 8021 3797 0 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Chaluk ya