Хаям Вурук (1334 — 1389) — 3-й радж'я і шрі ната (володар) Маджапагіту в 1350—1389 роках. За його панування відбулося найбільше політичне, територіальне, економічне і культурне піднесення.
Хаям Вурук | |
---|---|
Народився | 1334 Маджапагіт, Індонезія |
Помер | 1389 Маджапагіт, Індонезія |
Країна | ![]() |
Діяльність | монарх |
Знання мов | яванська |
Конфесія | індуїзм |
Мати | d |
|
Життєпис
Походив з династії Раджаса. Син , володарки Маджапагіту, й Кертавархани (Чакрадхари). Народився 1334 року, отримавши ім'я Хаям Вурук («Вчений когут»). Старовині хроніки «Параратон» і «Нагаракретагама» вихваляють його я к гарного, талановитого та видатного учня в придворних змаганнях, таких як стрільба з лука та фехтування, володіння політикою та священними писаннями, мистецтвом та музикою. Він був відомий як досвідчений церемоніальний танцюрист при дворі. Деякі оповідання розповідають про виступи Хаяма Вурука в традиційному церемоніальному танці яванських масок.
1350 року після смерті бабці його мати Трібхувана зреклася влади на користь сина. Той при сходженні на трон прийняв ім'я Раджасанагра Джаявішнувардхана та титулшрі ната (великий володар). Разом з тим значний вплив на державні справи зберігав мапатіх (перший міністр) Гаджа Мада.
Невдовзі було відправлено потужний флот на підкорення раджанапату Сінгапури, але у битві біля міста війська Маджапагіту зазнали поразки від раджи Шрі Вікрама Віри. У 1357 році вдалося завоювати державу Домпо на Сумбаві. Підкорення Сумбави підтверджується яванським написом XIV ст., знайденим цьому острові. Того ж року почалися перемовини про шлюб з донькою Лінга Буана, магараджи Сунди і Галухі (Західна Ява). Останній у супроводі великої почту зупинився в Бубаті — неподалік від Тровулану (столиці Маджапагіту), щоб вести там переговори про шлюб. Втім Гаджа Мада від імені володаря зажадав, щоб наречену (Д'яху Піталоку) передали Хаям Вуруку відповідно до процедури, прийнятої в тих випадках, коли васал вручає данину своєму сюзерену. Лінга Буана відмовився, а у відповідь був знищений разом з почтом. Його донька наклала на себе руки.
Кілька років потому Хаям Вурук одружився зі своєю зведеною сестрою Падукою Сорі, дочкою Д'яха Віяти. 1364 року після смерті мапатха Гаджа Мади розділив його повноваження між 4 міністрами. 1367 року призначив патіхом Гаджа Енгона.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4TDAxaGFtRndZV2hwZEY5RmJYQnBjbVV1YzNabkx6SXpNSEI0TFUxaGFtRndZV2hwZEY5RmJYQnBjbVV1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Продовжував загарбницькі походи. На момент його смерті володіння Маджапагіту (разом з залежними державами) охоплювали землі від Малаккського півострова і Суматри до південного і центрального Сулавесі (Таллок, Боне, ), Молуккських острвоів і західної частини о. Нова Гвінея, включно з північним, західним і південним узбережжям Калімантану.
Хаям Вурук відправляв посольства до імперії Мін з 1370 до 1381 рік. Близько 1367 року раджанапат Сінгапура визнав номінальну зверхність Хаяма Вурука. 1372 року помирає мати Хаяма вурука, що погано вплинуло на душевний стан.
1377 року було захоплено Палембанг, столицю колишньої Шривіджаї (остаточно ліквідовано рештки цієї держави). При цьому загинули китайські посли, які привезли махараджі Шрівіджаї лист імператора про визнання його незалежним правителем.
За цим зберігав мир з усіма сусідами. Активно підтримував шиваїзм і буддизм. Його самого оголосили аватором Шиви і Будди. На його час припадає новий розквіт яванського мистецтва і літератури. Поширювалася індійська культура та твори санскритом.
Помер 1389 року. Після цього почалася боротьба за владу між його сином Вірабхумі і зятем , в якій перемогу здобув останній.
Джерела
- R.M. Mangkudimedja. 1979. Serat Pararaton Jilid 2. Jakarta: Departemen Pendidikan dan Kebudayaan, Proyek Penerbitan Buku Sastra Indonesia dan Daerah
- Pringle, Robert (2004). A Short History of Bali: Indonesia's Hindu Realm. Short History of Asia. Allen & Unwin. .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Hayam Vuruk 1334 1389 3 j radzh ya i shri nata volodar Madzhapagitu v 1350 1389 rokah Za jogo panuvannya vidbulosya najbilshe politichne teritorialne ekonomichne i kulturne pidnesennya Hayam VurukNarodivsya1334 Madzhapagit IndoneziyaPomer1389 Madzhapagit IndoneziyaKrayina IndoneziyaDiyalnistmonarhZnannya movyavanskaKonfesiyainduyizmMatid Mediafajli u VikishovishiZhittyepisPohodiv z dinastiyi Radzhasa Sin volodarki Madzhapagitu j Kertavarhani Chakradhari Narodivsya 1334 roku otrimavshi im ya Hayam Vuruk Vchenij kogut Starovini hroniki Pararaton i Nagarakretagama vihvalyayut jogo ya k garnogo talanovitogo ta vidatnogo uchnya v pridvornih zmagannyah takih yak strilba z luka ta fehtuvannya volodinnya politikoyu ta svyashennimi pisannyami mistectvom ta muzikoyu Vin buv vidomij yak dosvidchenij ceremonialnij tancyurist pri dvori Deyaki opovidannya rozpovidayut pro vistupi Hayama Vuruka v tradicijnomu ceremonialnomu tanci yavanskih masok 1350 roku pislya smerti babci jogo mati Tribhuvana zreklasya vladi na korist sina Toj pri shodzhenni na tron prijnyav im ya Radzhasanagra Dzhayavishnuvardhana ta titulshri nata velikij volodar Razom z tim znachnij vpliv na derzhavni spravi zberigav mapatih pershij ministr Gadzha Mada Nevdovzi bulo vidpravleno potuzhnij flot na pidkorennya radzhanapatu Singapuri ale u bitvi bilya mista vijska Madzhapagitu zaznali porazki vid radzhi Shri Vikrama Viri U 1357 roci vdalosya zavoyuvati derzhavu Dompo na Sumbavi Pidkorennya Sumbavi pidtverdzhuyetsya yavanskim napisom XIV st znajdenim comu ostrovi Togo zh roku pochalisya peremovini pro shlyub z donkoyu Linga Buana magaradzhi Sundi i Galuhi Zahidna Yava Ostannij u suprovodi velikoyi pochtu zupinivsya v Bubati nepodalik vid Trovulanu stolici Madzhapagitu shob vesti tam peregovori pro shlyub Vtim Gadzha Mada vid imeni volodarya zazhadav shob narechenu D yahu Pitaloku peredali Hayam Vuruku vidpovidno do proceduri prijnyatoyi v tih vipadkah koli vasal vruchaye daninu svoyemu syuzerenu Linga Buana vidmovivsya a u vidpovid buv znishenij razom z pochtom Jogo donka naklala na sebe ruki Kilka rokiv potomu Hayam Vuruk odruzhivsya zi svoyeyu zvedenoyu sestroyu Padukoyu Sori dochkoyu D yaha Viyati 1364 roku pislya smerti mapatha Gadzha Madi rozdiliv jogo povnovazhennya mizh 4 ministrami 1367 roku priznachiv patihom Gadzha Engona Madzhapagit za chasiv Hayama Vuruka Prodovzhuvav zagarbnicki pohodi Na moment jogo smerti volodinnya Madzhapagitu razom z zalezhnimi derzhavami ohoplyuvali zemli vid Malakkskogo pivostrova i Sumatri do pivdennogo i centralnogo Sulavesi Tallok Bone Molukkskih ostrvoiv i zahidnoyi chastini o Nova Gvineya vklyuchno z pivnichnim zahidnim i pivdennim uzberezhzhyam Kalimantanu Hayam Vuruk vidpravlyav posolstva do imperiyi Min z 1370 do 1381 rik Blizko 1367 roku radzhanapat Singapura viznav nominalnu zverhnist Hayama Vuruka 1372 roku pomiraye mati Hayama vuruka sho pogano vplinulo na dushevnij stan 1377 roku bulo zahopleno Palembang stolicyu kolishnoyi Shrividzhayi ostatochno likvidovano reshtki ciyeyi derzhavi Pri comu zaginuli kitajski posli yaki privezli maharadzhi Shrividzhayi list imperatora pro viznannya jogo nezalezhnim pravitelem Za cim zberigav mir z usima susidami Aktivno pidtrimuvav shivayizm i buddizm Jogo samogo ogolosili avatorom Shivi i Buddi Na jogo chas pripadaye novij rozkvit yavanskogo mistectva i literaturi Poshiryuvalasya indijska kultura ta tvori sanskritom Pomer 1389 roku Pislya cogo pochalasya borotba za vladu mizh jogo sinom Virabhumi i zyatem v yakij peremogu zdobuv ostannij DzherelaR M Mangkudimedja 1979 Serat Pararaton Jilid 2 Jakarta Departemen Pendidikan dan Kebudayaan Proyek Penerbitan Buku Sastra Indonesia dan Daerah Pringle Robert 2004 A Short History of Bali Indonesia s Hindu Realm Short History of Asia Allen amp Unwin ISBN 978 1865088631