Халіфат Сокото — ісламська держава на території сучасної північної Нігерії, що існувала упродовж XIX століття і уствориласся у результаті . У результаті війни з Британією 1902–1903 р. халіфат був включений до протекторату Північна Нігерія, одначе місцеві еліти зберегли за собою певну владу. У наш час султани Сокото зберегли свою владу, як духовні правителі мусульман у Нігерії.
خلافة صُكُتُو Халіфат Сокото | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Сокото | |||
Мови | Арабська (офіційна), Хауса, Фульфульде | |||
Релігії | Іслам | |||
Форма правління | Абсолютна монархія | |||
Султан | ||||
- 1804-1832 | Осман дан Фодіо (перший) | |||
- 1902-1903 | Мухаммаду Аттахіру (останній) | |||
Історія | ||||
- Засновано | 1804 | |||
- Ліквідовано | 1903 | |||
Валюта | Дирхам | |||
Сьогодні є частиною | ![]() | |||
|
Історія
Халіфат Сокото — одна з найбільших держав Західної Африки була утворена на початку XIX століття кочівниками народності фульбе на території проживання негритянської народності хауса. Історія цивілізації народності хауса налічувала уже понад 8 століть, вони були засновниками багатьох міст держав: Кано, Гобір, Бірам, Кацина, Зарія, , Кеббі, Замфара та ін., які з XVI ст. підпали під залежність держави Сонгаї, потім Борну. Хауса були відомі по всій Західній Африці, як умілі ремісники і заповзяті торговці. Єдиного політично центру фульбе не мали — їх країна була розділена на численні емірати, що постійно ворогували між собою. Періодично той чи інший емірат встановлював свою гегемонію у регіоні. Спочатку таких гегемоном був Кано, потім Кацина, пізніше Замфара. А у другій половині 18 ст. лідерство перейшло до Гобіру.
Фульбе ж були кочівниками-скотарями. З XV ст. вони кочували по території Західної Африки. Велика кількість знатних фульбе займали вагомі посади у містах-державах Хауса, проте ані багатства, ані посади не урівнювали їх у політичних правах навіть із простолюдинами хауса.
Але на початку XIX ст. ситуація кардинально змінилася завдяки Осману дан Фодіо, мусульманському проповіднику народності фульбе, який у 1804 році оголосив Джихад та підняв повстання проти хауса. Будучи відомим серед населення проповідником він зміг підняти на повстання свій народ, а також велику кількість селян-хауса, які потерпали від нестерпних податків. В ході п'ятирічної війни (1804–1809) повстанці змогли не лише завоювати Гобір, але й інші міста-держави хауса і створити на їх території сильну централізовану теократичну державу, лідером якої проголосили Османа дан Фодіо. Після його смерті у 1817 році державою керували його нащадки.
У 1900 році британці почали війну із халіфатом. Після трьох років кровопролитних боїв британці здобули перемогу і посадили на престол лояльного їм правителя та встановили колоніальну адміністрацію. Таким чином халіфат Сокото увійшов до складу протекторату Північної Нігерії, а в 1914 в об'єднаний протекторат Нігерія.
Після здобуття Нігерією незалежності у 1960 році халіфи Сокото залишили за собою владу, як духовні лідери мусульман Нігерії.
Список халіфів Сокото
- Осман дан Фодіо (1804–1815)
- Муххамад Белло (1815–1837)
- Абу Бакт Атіку І (1837–1842)
- Аліу Бабба (1842–1859)
- Ахмаду Атіку (1859–1866)
- Аліу Карамі (1866–1867)
- Ахмаду Руфаї (1867–1873)
- Абу Бакт Атіку ІІ (1873–1877)
- Муазу (1877–1881)
- Умар (1881–1891)
- Абд-ар Рахман Атіку (1891–1902)
- Мухаммаду Аттахіру (1902–1903)
Джерела
- Сокото
Посилання
- Фульбе держави // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Halifat Sokoto islamska derzhava na teritoriyi suchasnoyi pivnichnoyi Nigeriyi sho isnuvala uprodovzh XIX stolittya i ustvorilassya u rezultati U rezultati vijni z Britaniyeyu 1902 1903 r halifat buv vklyuchenij do protektoratu Pivnichna Nigeriya odnache miscevi eliti zberegli za soboyu pevnu vladu U nash chas sultani Sokoto zberegli svoyu vladu yak duhovni praviteli musulman u Nigeriyi خلافة ص ك ت و Halifat Sokoto1804 1903Sokoto istorichni kordoni na kartiHalifat Sokoto u XIX st Stolicya SokotoMovi Arabska oficijna Hausa FulfuldeReligiyi IslamForma pravlinnya Absolyutna monarhiyaSultan 1804 1832 Osman dan Fodio pershij 1902 1903 Muhammadu Attahiru ostannij Istoriya Zasnovano 1804 Likvidovano 1903Valyuta DirhamSogodni ye chastinoyu Benin Burkina Faso Kamerun Centralnoafrikanska Respublika Chad Gana Niger NigeriyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Sokoto derzhava IstoriyaHalifat Sokoto odna z najbilshih derzhav Zahidnoyi Afriki bula utvorena na pochatku XIX stolittya kochivnikami narodnosti fulbe na teritoriyi prozhivannya negrityanskoyi narodnosti hausa Istoriya civilizaciyi narodnosti hausa nalichuvala uzhe ponad 8 stolit voni buli zasnovnikami bagatoh mist derzhav Kano Gobir Biram Kacina Zariya Kebbi Zamfara ta in yaki z XVI st pidpali pid zalezhnist derzhavi Songayi potim Bornu Hausa buli vidomi po vsij Zahidnij Africi yak umili remisniki i zapovzyati torgovci Yedinogo politichno centru fulbe ne mali yih krayina bula rozdilena na chislenni emirati sho postijno voroguvali mizh soboyu Periodichno toj chi inshij emirat vstanovlyuvav svoyu gegemoniyu u regioni Spochatku takih gegemonom buv Kano potim Kacina piznishe Zamfara A u drugij polovini 18 st liderstvo perejshlo do Gobiru Fulbe zh buli kochivnikami skotaryami Z XV st voni kochuvali po teritoriyi Zahidnoyi Afriki Velika kilkist znatnih fulbe zajmali vagomi posadi u mistah derzhavah Hausa prote ani bagatstva ani posadi ne urivnyuvali yih u politichnih pravah navit iz prostolyudinami hausa Ale na pochatku XIX st situaciya kardinalno zminilasya zavdyaki Osmanu dan Fodio musulmanskomu propovidniku narodnosti fulbe yakij u 1804 roci ogolosiv Dzhihad ta pidnyav povstannya proti hausa Buduchi vidomim sered naselennya propovidnikom vin zmig pidnyati na povstannya svij narod a takozh veliku kilkist selyan hausa yaki poterpali vid nesterpnih podatkiv V hodi p yatirichnoyi vijni 1804 1809 povstanci zmogli ne lishe zavoyuvati Gobir ale j inshi mista derzhavi hausa i stvoriti na yih teritoriyi silnu centralizovanu teokratichnu derzhavu liderom yakoyi progolosili Osmana dan Fodio Pislya jogo smerti u 1817 roci derzhavoyu keruvali jogo nashadki U 1900 roci britanci pochali vijnu iz halifatom Pislya troh rokiv krovoprolitnih boyiv britanci zdobuli peremogu i posadili na prestol loyalnogo yim pravitelya ta vstanovili kolonialnu administraciyu Takim chinom halifat Sokoto uvijshov do skladu protektoratu Pivnichnoyi Nigeriyi a v 1914 v ob yednanij protektorat Nigeriya Pislya zdobuttya Nigeriyeyu nezalezhnosti u 1960 roci halifi Sokoto zalishili za soboyu vladu yak duhovni lideri musulman Nigeriyi Spisok halifiv SokotoOsman dan Fodio 1804 1815 Muhhamad Bello 1815 1837 Abu Bakt Atiku I 1837 1842 Aliu Babba 1842 1859 Ahmadu Atiku 1859 1866 Aliu Karami 1866 1867 Ahmadu Rufayi 1867 1873 Abu Bakt Atiku II 1873 1877 Muazu 1877 1881 Umar 1881 1891 Abd ar Rahman Atiku 1891 1902 Muhammadu Attahiru 1902 1903 DzherelaSokotoPosilannyaFulbe derzhavi Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006