Рейнсько-Вестфальський технічний університет Аахена (нім. Rheinisch-Westfälische Technische Hochschule Aachen, скорочена назва нім. RWTH Aachen, міжнародна назва RWTH Aachen University) — дослідницький технічний університет, що розташований у місті Аахен, Північний Рейн-Вестфалія.
Рейнсько-Вестфальський технічний університет Аахена | |
---|---|
RWTH Aachen | |
![]() | |
![]() | |
50°46′40″ пн. ш. 6°04′41″ сх. д. / 50.77777777780577395° пн. ш. 6.07805555558337751° сх. д.Координати: 50°46′40″ пн. ш. 6°04′41″ сх. д. / 50.77777777780577395° пн. ш. 6.07805555558337751° сх. д. | |
Тип | громадський університет[3] LIR[4] і d[5] |
Країна | ![]() |
Розташування | |
Гасло | Zukunft denken Думаючи про майбутнє |
Засновано | 10 жовтня 1870 |
Ректор | Ернст Міхаель Шмахтенберг |
Бюджет | 794 млн. євро |
Студентів | 40025 |
Співробітників | 7551 |
Професорів | 492 |
Кольори | синій та білий |
Членство у | |
Складається з | d, d, d, d, Q113147312?, d, d, Q118383917? і Q119141734? |
Мова викладання | німецька |
Випускники | |
Штаб-квартира | Аахен |
Адреса | Тепмлерграбен 55, 52056 Аахен |
Сайт | www.rwth-aachen.de |
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZoTDFKWFZFaGZRV0ZqYUdWdVgwaGhkWEIwWjJWaUpVTXpKVUUwZFdSbExtcHdaeTh5TURCd2VDMVNWMVJJWDBGaFkyaGxibDlJWVhWd2RHZGxZaVZETXlWQk5IVmtaUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Університет розпочав свою роботу 10 жовтня 1870 року як «Королівська Рейнсько-Вестфальська Політехнічна школа Аахена» (нім. Königlich Rheinisch-Westphälische Polytechnische Schule zu Aachen). Головною метою ново-організованого навчального закладу було навчання молодих дослідників для Рурського регіону. Перші 223 студенти та 32 викладача займались в першій будівлі університету на вул. Темплерграбен, що сьогодні є головною будівлею університету.
Через десять років заклад отримав нову назву «Королівська технічна вища школа» (нім. Königlich Technische Hochschule). З 1899 року університет отримав право присуджувати докторські ступені.
Під час Першої світової війни університет занепав. Новий розквіт відбувся у період з 1925 до 1932 року. Після 1933 року велика кількість лекторів та студентів мала покинути університет через діяльність нацистів. Кількість студентів впала до позначки менше 1000 чоловік.
21 жовтня 1944, після капітуляції Аахену, понад 70 % міста та університету були зруйновані. Після другої світової розпочався швидкий розвиток університету. З початку 1950-х повертались викладачі, що були змушені свого часу покинути університет. Факультет електротехніки було засновано у 1961 році, факультет мистецтв та гуманітарних наук — у 1965 та перший факультет медицину у технічному університеті — у 1966. Факультет бізнесу та економіки відокремився від факультету мистецтв та гуманітарних наук у 1986.
Сучасний стан
Станом на 2012 рік в університеті навчалось 37917 студентів на 130 бакалаврських та магістерських програмах. В університеті працюють 496 професорів, 4492 наукових співробітника та 2346 чоловік інших категорій співробітників.
Університет входить до ряду німецьких та міжнародних об'єднань:
- Німецьке науково-дослідницьке співтовариство
- TU9
- Top Industrial Managers for Europe
- ALMA (нім. Aachen-Lüttich-Maastricht-Austausch)
Факультети
На сьогодні університет складається з 9 факультетів:
- Факультет 1 — Факультет математики, інформатики та природничих наук
- Факультет 2 — Факультет архітектури
- Факультет 3 — Факультет будівельної інженерії
- Факультет 4 — Факультет машинобудування
- Факультет 5 — Факультет георесурсів та матеріалознавства
- Факультет 6 — Факультет електротехніки та інформаційних технологій
- Факультет 7 — Факультет мистецтв та гуманітарних наук
- Факультет 8 — Школа бізнесу та економіки
- Факультет 9 — Факультет медицини
До 1989 року існував факультет педагогіки.
Розташування та будівлі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTDFOMWNHVnlRMTh0WDJaeWIyNTBZV3d1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZOMWNHVnlRMTh0WDJaeWIyNTBZV3d1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl3TDBGaFkyaGxibDlTVjFSSVgxTjFjR1Z5WDBOZlNVa3VhbkJuTHpJd01IQjRMVUZoWTJobGJsOVNWMVJJWDFOMWNHVnlYME5mU1VrdWFuQm4uanBn.jpg)
Найвідомішою будівлею університету, його фактичним символом є SuperC. Ця будівля є адміністративним центром роботи зі студентами, зокрема тут знаходяться міжнародний відділ, управління з справ іноземців для студентів, консультаційні підрозділи. За задумом архітектора літера С у назві відповідає слову «Center» — «центр». Будівля має 9 поверхів, з яких два підземні. У розріз будівля має форму літери С, нижню частину формує два підземних поверхи що аналогічні за площею 6-му надземному поверху.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDB0c2FXNXBhM1Z0WDBGaFkyaGxibDhsTWpoVFpXbDBaVzVoYm5OcFkyaDBKVEk1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxTGJHbHVhV3QxYlY5QllXTm9aVzVmSlRJNFUyVnBkR1Z1WVc1emFXTm9kQ1V5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUwTDFWdWFYWmxjbk5wZEhsZmFHOXpjR2wwWVd4ZllXRmphR1Z1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxVmJtbDJaWEp6YVhSNVgyaHZjM0JwZEdGc1gyRmhZMmhsYmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekptTDBGaFkyaGxibDlyYkdsdWFXdDFiVjlwYm01bGJpNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RRV0ZqYUdWdVgydHNhVzVwYTNWdFgybHVibVZ1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5TDFWcllWOXNZVzVrWlhCc1lYUjZYMjF2Y21kbGJtZHlZWFZsYmk1cWNHY3ZNakF3Y0hndFZXdGhYMnhoYm1SbGNHeGhkSHBmYlc5eVoyVnVaM0poZFdWdUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У західній частині міста розташована університетська клініка, що є найбільшим шпиталем Європи. У клініці працює близько 6000 співробітників. Лікарня з 1240 ліжко-місцями за рік приймає близько 47 тис. стаціонарних пацієнтів та 153 тис. амбулаторних.
Рейтинги
Назва рейтингу | 2014 | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 | 2006 | 2005 | 2004 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
THES-QS Rankings (2003—2009) QS Rankings (2010–) (Engineering & Technology) | 42 | 28 | 30 | 35 | 39 | 57 | 70 | >50 | 39 | 28 | 38 |
THES-QS Rankings (2003—2009) QS Rankings (2010–) (природничі науки) | 36 | 47 | 83 | 82 | 59 | 136 | 151 | >50 | 81 | 86 | >100 |
Академічний рейтинг університетів світу (математика) | 101–150 | 76–100 | 76–100 | >100 | 77–100 | 76-101 | - | - | - | - | - |
THES-QS Rankings (2003—2009) QS Rankings (2010-) (світ | 147 | 147 | 150 | 140 | 158 | 182 | 216 | 182 | 172 | 172 | 184 |
The Times Higher Education World University Rankings (світ) | 156 | 129 | 154 | 168 | 182 | - | - | - | - | - | - |
Академічний рейтинг університетів світу (World) | 201–300 | 201–300 | 201–300 | 201–300 | 201–300 | 201–302 | 201–302 | 203–304 | 201–300 | 203–300 | 201–300 |
Вартість та умови навчання
На сьогодні вартість навчання становить 231 євро за семестр. У цю вартість входить студентський квиток, право на відвідування студентської бібліотеки та проїзний квиток з правом безкоштовного проїзду на більшості траспортних засобів землі Північний Рейн-Вестфалія.
Відомі випускники та викладачі
- Філіп Едуард Антон фон Ленард — лауреат нобелівської премії з фізики, 1905 рік
- Вільгельм Він — лауреат нобелівської премії з фізики, 1911 рік
- Йоганнес Штарк — лауреат нобелівської премії з фізики, 1919 рік
- Петер Дебай — лауреат нобелівської премії з хімії, 1936 рік
- Карл Ціглер — лауреат нобелівської премії з хімії, 1963 рік
- Рьодзі Нойорі — лауреат нобелівської премії з хімії, 2001 рік, почесний докторський ступінь RWTH Aachen University
- Петер Грюнберг — лауреат нобелівської премії з фізики, 2007 рік, почесний докторський ступінь RWTH Aachen University
- Томас Зюдгоф — лауреат нобелівської премії з фізіології та медицини, 2013 рік
Інші відомі люди
- Теодор фон Карман — директор інститут повітроплавання університету.
- Арнольд Зоммерфельд — голова кафедри теоретичної механіки.
- Єско фон Путткамер — співробітник NASA, письменник.
Джерела
- http://www.rwth-aachen.de/cms/root/Die_RWTH/Profil/~enw/Daten_Fakten/ [ 21 жовтня 2013 у Wayback Machine.] Факти щодо RWTH Aachen станом на 2012 рік
- включаючи 4492 співробітники з академічними ступенями
- https://www.mkw.nrw/hochschule-und-forschung/studium-und-lehre/ueberblick-hochschulen-nrw
- https://www.ripe.net/membership/indices/data/de.rwthaachen.html
- https://www.dfg.de/sites/exu-karte/de.html
- Global Research Identifier Database — 2015.
- https://www.dfn.de/verein/mv/mitglieder/
- https://orcid.org/members/0010f00002HFJqaAAH-rwth-aachen-university
- https://www.hrk.de/mitglieder/mitgliedshochschulen/universitaeten-technische-hochschulen/
- https://www.adh.de/ueber-uns/mitgliedshochschulen.html
- https://eua.eu/about/member-directory.html
- https://idw-online.de/de/institution63
- https://www.dfh-ufa.org/die-dfh/die-dfh-im-ueberblick/netzwerk
- https://www.nfdi.de/verein/#mitglieder
- https://www.rwth-aachen.de/cms/root/Die-RWTH/Exzellenzinitiative/~cqnwy/Exzellenzuniversitaet/lidx/1/
- http://www.geoverbund-abcj.de/geoverbund/EN/Home/about_us/network/network_node.html
- В російсько- та україномовних джерелах зустрічається скорочення РВТУ Аахен
- Studienhandbuch der RWTH Aachen, Studienjahr 2013/2014, Juni 2013 (нім.) (англ.)
- Zahlenspiegel 2012 [ 21 жовтня 2013 у Wayback Machine.] (нім.)
- . Архів оригіналу за 12 грудня 2005. Процитовано 30 січня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 17 жовтня 2013. Процитовано 12 жовтня 2013.
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Rejnsko Vestfalskij tehnichnij universitet Aahena nim Rheinisch Westfalische Technische Hochschule Aachen skorochena nazva nim RWTH Aachen mizhnarodna nazva RWTH Aachen University doslidnickij tehnichnij universitet sho roztashovanij u misti Aahen Pivnichnij Rejn Vestfaliya Rejnsko Vestfalskij tehnichnij universitet AahenaRWTH Aachen den universitetu riven akreditaciyi50 46 40 pn sh 6 04 41 sh d 50 77777777780577395 pn sh 6 07805555558337751 sh d 50 77777777780577395 6 07805555558337751 Koordinati 50 46 40 pn sh 6 04 41 sh d 50 77777777780577395 pn sh 6 07805555558337751 sh d 50 77777777780577395 6 07805555558337751Tipgromadskij universitet 3 LIR 4 i d 5 Krayina Nimechchina 6 Roztashuvannya Nimechchina Pivnichnij Rejn Vestfaliya AahenGasloZukunft denken Dumayuchi pro majbutnyeZasnovano10 zhovtnya 1870RektorErnst Mihael ShmahtenbergByudzhet794 mln yevroStudentiv40025Spivrobitnikiv7551Profesoriv492Kolorisinij ta bilij Chlenstvo uAsociaciya inzhenernih universitetiv Yevropi TU 9 CESAER d d d Partnerstvo Yevropejskoyi Grupi universitetiv Aeronavtiki ta Kosmosu d 7 ORCID d 8 9 d 10 d 11 Asociaciya universitetiv Yevropi 12 d 13 UFA DFH FGU 14 RIPE NCC 4 arXiv org 15 d 16 d d 17 d 18 i d 19 Skladayetsya zd d d d Q113147312 d d Q118383917 i Q119141734 Mova vikladannyanimeckaVipusknikiKategoriya Vipuskniki Rejnsko Vestfalskogo tehnichnogo universitetu AahenaShtab kvartiraAahenAdresaTepmlergraben 55 52056 AahenSajtwww rwth aachen de RWTH Aachen University u VikishovishiIstoriyaGolovna budivlya universitetu Universitet rozpochav svoyu robotu 10 zhovtnya 1870 roku yak Korolivska Rejnsko Vestfalska Politehnichna shkola Aahena nim Koniglich Rheinisch Westphalische Polytechnische Schule zu Aachen Golovnoyu metoyu novo organizovanogo navchalnogo zakladu bulo navchannya molodih doslidnikiv dlya Rurskogo regionu Pershi 223 studenti ta 32 vikladacha zajmalis v pershij budivli universitetu na vul Templergraben sho sogodni ye golovnoyu budivleyu universitetu Cherez desyat rokiv zaklad otrimav novu nazvu Korolivska tehnichna visha shkola nim Koniglich Technische Hochschule Z 1899 roku universitet otrimav pravo prisudzhuvati doktorski stupeni Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni universitet zanepav Novij rozkvit vidbuvsya u period z 1925 do 1932 roku Pislya 1933 roku velika kilkist lektoriv ta studentiv mala pokinuti universitet cherez diyalnist nacistiv Kilkist studentiv vpala do poznachki menshe 1000 cholovik 21 zhovtnya 1944 pislya kapitulyaciyi Aahenu ponad 70 mista ta universitetu buli zrujnovani Pislya drugoyi svitovoyi rozpochavsya shvidkij rozvitok universitetu Z pochatku 1950 h povertalis vikladachi sho buli zmusheni svogo chasu pokinuti universitet Fakultet elektrotehniki bulo zasnovano u 1961 roci fakultet mistectv ta gumanitarnih nauk u 1965 ta pershij fakultet medicinu u tehnichnomu universiteti u 1966 Fakultet biznesu ta ekonomiki vidokremivsya vid fakultetu mistectv ta gumanitarnih nauk u 1986 Suchasnij stanStanom na 2012 rik v universiteti navchalos 37917 studentiv na 130 bakalavrskih ta magisterskih programah V universiteti pracyuyut 496 profesoriv 4492 naukovih spivrobitnika ta 2346 cholovik inshih kategorij spivrobitnikiv Universitet vhodit do ryadu nimeckih ta mizhnarodnih ob yednan Nimecke naukovo doslidnicke spivtovaristvo TU9 Top Industrial Managers for Europe ALMA nim Aachen Luttich Maastricht Austausch Fakulteti Na sogodni universitet skladayetsya z 9 fakultetiv Fakultet 1 Fakultet matematiki informatiki ta prirodnichih nauk Fakultet 2 Fakultet arhitekturi Fakultet 3 Fakultet budivelnoyi inzheneriyi Fakultet 4 Fakultet mashinobuduvannya Fakultet 5 Fakultet georesursiv ta materialoznavstva Fakultet 6 Fakultet elektrotehniki ta informacijnih tehnologij Fakultet 7 Fakultet mistectv ta gumanitarnih nauk Fakultet 8 Shkola biznesu ta ekonomiki Fakultet 9 Fakultet medicini Do 1989 roku isnuvav fakultet pedagogiki Roztashuvannya ta budivli SuperCSuperC vid zboku Najvidomishoyu budivleyu universitetu jogo faktichnim simvolom ye SuperC Cya budivlya ye administrativnim centrom roboti zi studentami zokrema tut znahodyatsya mizhnarodnij viddil upravlinnya z sprav inozemciv dlya studentiv konsultacijni pidrozdili Za zadumom arhitektora litera S u nazvi vidpovidaye slovu Center centr Budivlya maye 9 poverhiv z yakih dva pidzemni U rozriz budivlya maye formu literi S nizhnyu chastinu formuye dva pidzemnih poverhi sho analogichni za plosheyu 6 mu nadzemnomu poverhu Foye klinikiVertolitnij majdanchik U zahidnij chastini mista roztashovana universitetska klinika sho ye najbilshim shpitalem Yevropi U klinici pracyuye blizko 6000 spivrobitnikiv Likarnya z 1240 lizhko miscyami za rik prijmaye blizko 47 tis stacionarnih paciyentiv ta 153 tis ambulatornih Rejtingi Nazva rejtingu 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 THES QS Rankings 2003 2009 QS Rankings 2010 Engineering amp Technology 42 28 30 35 39 57 70 gt 50 39 28 38 THES QS Rankings 2003 2009 QS Rankings 2010 prirodnichi nauki 36 47 83 82 59 136 151 gt 50 81 86 gt 100 Akademichnij rejting universitetiv svitu matematika 101 150 76 100 76 100 gt 100 77 100 76 101 THES QS Rankings 2003 2009 QS Rankings 2010 svit 147 147 150 140 158 182 216 182 172 172 184 The Times Higher Education World University Rankings svit 156 129 154 168 182 Akademichnij rejting universitetiv svitu World 201 300 201 300 201 300 201 300 201 300 201 302 201 302 203 304 201 300 203 300 201 300 Vartist ta umovi navchannya Na sogodni vartist navchannya stanovit 231 yevro za semestr U cyu vartist vhodit studentskij kvitok pravo na vidviduvannya studentskoyi biblioteki ta proyiznij kvitok z pravom bezkoshtovnogo proyizdu na bilshosti trasportnih zasobiv zemli Pivnichnij Rejn Vestfaliya Vidomi vipuskniki ta vikladachiNobelivski laureati Filip Eduard Anton fon Lenard laureat nobelivskoyi premiyi z fiziki 1905 rik Vilgelm Vin laureat nobelivskoyi premiyi z fiziki 1911 rik Jogannes Shtark laureat nobelivskoyi premiyi z fiziki 1919 rik Peter Debaj laureat nobelivskoyi premiyi z himiyi 1936 rik Karl Cigler laureat nobelivskoyi premiyi z himiyi 1963 rik Rodzi Nojori laureat nobelivskoyi premiyi z himiyi 2001 rik pochesnij doktorskij stupin RWTH Aachen University Peter Gryunberg laureat nobelivskoyi premiyi z fiziki 2007 rik pochesnij doktorskij stupin RWTH Aachen University Tomas Zyudgof laureat nobelivskoyi premiyi z fiziologiyi ta medicini 2013 rik Inshi vidomi lyudi Teodor fon Karman direktor institut povitroplavannya universitetu Arnold Zommerfeld golova kafedri teoretichnoyi mehaniki Yesko fon Puttkamer spivrobitnik NASA pismennik Dzherelahttp www rwth aachen de cms root Die RWTH Profil enw Daten Fakten 21 zhovtnya 2013 u Wayback Machine Fakti shodo RWTH Aachen stanom na 2012 rik vklyuchayuchi 4492 spivrobitniki z akademichnimi stupenyami https www mkw nrw hochschule und forschung studium und lehre ueberblick hochschulen nrw https www ripe net membership indices data de rwthaachen html https www dfg de sites exu karte de html Global Research Identifier Database 2015 d Track Q27768150 https www dfn de verein mv mitglieder https orcid org members 0010f00002HFJqaAAH rwth aachen university https www hrk de mitglieder mitgliedshochschulen universitaeten technische hochschulen https www adh de ueber uns mitgliedshochschulen html https eua eu about member directory html https idw online de de institution63 https www dfh ufa org die dfh die dfh im ueberblick netzwerk https www nfdi de verein mitglieder https www rwth aachen de cms root Die RWTH Exzellenzinitiative cqnwy Exzellenzuniversitaet lidx 1 http www geoverbund abcj de geoverbund EN Home about us network network node html V rosijsko ta ukrayinomovnih dzherelah zustrichayetsya skorochennya RVTU Aahen Studienhandbuch der RWTH Aachen Studienjahr 2013 2014 Juni 2013 nim angl Zahlenspiegel 2012 21 zhovtnya 2013 u Wayback Machine nim Arhiv originalu za 12 grudnya 2005 Procitovano 30 sichnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya PDF Arhiv originalu PDF za 17 zhovtnya 2013 Procitovano 12 zhovtnya 2013 Posilannya