Украї́нський центра́льний коміте́т (УЦК) — українська суспільно-громадська установа, яка в 1939—1945 роках діяла в Генеральній губернії, визнана німецькою владою і нею контрольована. Весь час очільником УЦК був Володимир Кубійович. Позаяк інші українські установи в Генеральній губернії гітлерівська влада ліквідувала, в обсяг діяльності УЦК входили майже всі ділянки українського життя, за винятком політичного. Він також репрезентував українців перед німецькою владою; діяльність і структура УЦК були позначені окупаційною політикою і специфічним характером нацистського режиму.
Український центральний комітет | |
---|---|
![]() | |
Тип | орган державної влади[1] |
Засновано | 1940[1] |
Розпущено | 1945[1] |
Країна | ![]() |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlExTDFWcmNtRnBibWxoYmw5RFpXNTBjbUZzWDBOdmJXMXBkSFJsWlM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFZXdHlZV2x1YVdGdVgwTmxiblJ5WVd4ZlEyOXRiV2wwZEdWbExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTloTDJFMEwwdDFZbWxxYjNkcFkzb3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Після упадку Польщі жовтні 1939 в Генеральній губернії (ГГ) постали місцеві українські комітети з метою організації культурно-освітнього і господарського життя та репрезентації українців перед німецькою владою. У листопаді на з'їзді представників комітетів у Кракові виникла думка створити українську централю в ГГ, на що дав згоду генеральний губернатор Ганс Франк. Організаційні та правні основи опрацював провід ОУН (провідник ОУН в ГГ Роман Сушко), а конференція українських громадян в кінці листопада в Кракові створила організацію під назвою Українське національне об'єднання (УНО) й обрала на пропозицію Р. Сушка провідником УНО В. Кубійовича; інші члени проводу: Осип Бойдуник, Михайло Хроновят, І. Зілинський, Я. Рак. Нова організація була тільки толерована, але не визнана німецькою владою. З централею було пов'язане постале в кінці 1939 «Українське видавництво», яке мало монополію на видання українських книжок і преси. У лютому-березні 1940 провід централі (тимчасова назва — Українська Станиця для ГГ в Кракові) реорганізував окружні комітети і встановив контакти з місцевою німецькою владою; 13 — 15 квітня відбувся загальний з'їзд представників усіх комітетів з ГГ, який затвердив провід централі. Тоді заходами В. Кубійовича Холмський собор, що його захопили 1918-го поляки, повернуто православним і оформлено Автокефальну православну церкву в ГГ, яку очолили митрополит Діонісій Валединський із двома єпископами — Іларіоном Огієнком і . У червні відбулося остаточне оформлення УЦК як централі українських допомогових комітетів (УДК); подібні комітети мали й поляки та євреї. У липні німецька влада затвердила напрямні культурної праці при УЦК і статут Українського освітнього товариства (УОТ). Дотеперішні українські товариства й організації могли діяти тільки як т. зв. Об'єднання праці при УЦК. Провідницьку і авторитарну систему, яка була накинена владою, провід УЦК намагався злагіднити при допомозі ширших контактів з громадянством, творенням різних фахових колегій тощо.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJqTHlVeU1rUnZKVU0xSlVKRGVXNXJhVjl1WVY5WFlYZGxiSFV1WDFwZmQybDZlWFFsUXpRbE9EVmZkVjlJWVc1ellWOUdjbUZ1YTJGZlpHVnNaV2RoWTJwaFgzVnJjbUZwSlVNMUpUZzBjMnRoTGw4eU5DNHhNQzR4T1RRelgzSXVKVEl5TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbE1qSkVieVZETlNWQ1EzbHVhMmxmYm1GZlYyRjNaV3gxTGw5YVgzZHBlbmwwSlVNMEpUZzFYM1ZmU0dGdWMyRmZSbkpoYm10aFgyUmxiR1ZuWVdOcVlWOTFhM0poYVNWRE5TVTROSE5yWVM1Zk1qUXVNVEF1TVRrME0xOXlMaVV5TWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
У керівництві УЦК були такі пости:
- провідник — В. Кубійович,
- заступник провідника і одночасно діловий керманич — Василь Глібовицький,
керівники відділів: - організаційного (Осип Бойдуник, згодом Микола Ценко, з 1943 А. Фіґоль),
- фінансового (О. Зибенко, Роман Мицик, з 1942 — Омелян Тарнавський),
- суспільної опіки (о. О. Малиновський, з кінця 1941 — о. Михайло Сопуляк),
- культурної праці (Микола Дужий, Михайло Кушнір),
- шкільництва (Никифор Гірняк, Іван Тесля, Петро Ісаїв),
- господарки (М. Хронов'ят, А. Міланич, Остап Котик-Степанович та ін.),
- молоді (Ярослав Рак, Юліан Татомир, Северин Левицький, З. Зелений).
У централі працювало у 1940—45 pp. від 80 до 200 осіб. На весні 1941 УЦК підпорядковувалися 26 УДК, 33 волосні делеґатури і близько 100 мужів довір'я. При шефах дистриктів діяли т. зв. дорадники (найбільше значення мав дорадник при люблінському губернаторі Володимир Тимцюрак, згодом Л. Гдлейко). З весни 1941 УЦК мав свого представника в Берліні при Уповноваженому генерал-губернатора і при Українській Установі Довір'я (А. Фіґоль, пізніше Остап Котик-Степанович). 1944 року під час евакуації виникли представництва у Відні, короткотривало у Братіславі.
Від липня 1940 до вибуху Другої світової війни керівництво УЦК звертало головну увагу на національне відродження окраїн, які зазнали болючих втрат за польської влади. Завдяки діяльності УЦК національна свідомість значно зросла. Майже в кожному селі з українським населенням постала українська школа й кооператива; 70 % сіл мало своїх мужів довір'я, 80 % — УОТ, 50 % — курені молоді і дитячі садки. Виховну працю провадили значною мірою втікачі з Галичини. Найактивнішими українськими скупченнями стали м. Холм, Ярослав, Перемишль, Сянік, Криниця і Краків.
Важливим етапом у праці УЦК була у квітні 1941 конференція проводу УЦК з генеральним губернатором Г. Франком, на якій Франк виявив готовність піти назустріч більшості українських домагань, але 2-га світова війна перешкодила їх реалізації. З початком війни через виїзд багатьох працівників на Україну (зокрема членів ОУН) праця УЦК ослабла.
Як неполітична установа, УЦК не увійшов до створеного групою ОУН С. Бандери наприкінці червня 1941 Українського Національного Комітету в Кракові (під час 2-ї світової генер. секретар — Глібовицький Василь); до подій у Галичині УЦК також не втручався, хоча його провідник був у контакті з українськими діячами у Львові (митр. Андрей Шептицький і голова Української Національної Ради Кость Левицький).
Щоб уможливити повернення втікачів з ГГ до Галичини, УЦК заснував у Львові представництво під назвою «Бюро праці» для українців у ГГ і Райху, очолене А. Міланичем. Згодом таке саме бюро УЦК створив у Рівному.
По приєднанні Галичини до ГГ УЦК не погодився з німецькими вимогами поширити свою діяльність на Галичину, зважаючи на політичні особливості цього краю. Німці створили у вересні 1941 для дистрикту Галичини Український Крайовий Комітет (УКК) з подібним до УЦК статутом (тут замість УДК діяли Українські Окружні Комітети — УОК). На чолі УКК став К. Паньківський.
У лютому 1942 німці ліквідували УКК і доручили поширити діяльність УЦК на Галичину. З початком березня 1942 почав працювати у Львові діловий осередок УЦК під керівництвом Костя Паньківського, який одночасно був заступником голови УЦК. До Львова УЦК переніс відділи культурної праці і молоді. Форми УЦК для Галичини були надто вузькі, але завдяки політиці губернатора Галичини Отто Вехтера, який намагався розвинути українсько-німецьку співпрацю, в руках українців опинилася нижча загальна адміністрація, референти шкільництва, апарат суду, Українська Допоміжна Поліція. Проте не бракувало надуживань з боку німецьких органів влади, про які УЦК звітував губернаторові Вехтерові, генерал-губернаторові Франкові і шефові Ґестапо в Берліні Генріху Мюллеру. Цей матеріал попав у руки альянтів і був одним з актів обвинувачення на Нюрнберзькому процесі 1945—46.
Вершком німецько-української співпраці було створення заходами О. Вехтера , в організації якої взяв участь, у порозумінні з проводом УЦК, В. Кубійович. Він видав заклик до української громадськості вступати до дивізії. Також Військова Управа (цивільна дорадча установа дивізії) співпрацювала з УЦК.
Натоді німці погоджувалися на обмежену участь українців в управлінні Галичиною, але внутрішні й зовнішні умови цьому чимало перешкоджали. Рейд большевицького партизанського з'єднання С. Ковпака на західноукраїнській землі, посилена активність збройного підпілля ОУН, згодом дії Української повстанської армії, яка перенесла свої організаційно-оперативні акції на Галичину, польсько-українські порахунки, врешті, німецькі репресії й терор значною мірою дестабілізували відносини в краю. Щоб рятувати населення, УЦК закликав не провокувати німців і припинити революційно-терористичні дії. У цьому ж дусі звернулися, на прохання УЦК, до населення й українські католицькі ієрархи (послання митр. А. Шептицького 20. 8. 1943).
За цих несприятливих умов діяльність УЦК обмежувалася головно клопотаннями перед владою і поданням матеріальної допомоги населенню. Виникли нові проблеми: опіка над утікачами з Наддніпрянщини, справа набору юнаків до німецької протиповітряної служби, опіка над робітниками в Райху, зв'язок з Дивізією «Галичина». Разом з тим збільшилися обов'язки представництва УЦК в Берліні.
Захоплення частини Східної Галичини навесні 1944 радянською армією спричинило часткову евакуацію УЦК і його працівників на західні окраїни, а Централя УЦК діяла знову повністю у Кракові; у Львові залишилася тільки станиця, очолена К. Паньківським. Радянський наступ влітку і восени 1944 в Галичині і захоплення Львова спричинили нову евакуацію, яка переважно відбулася через Краків до Німеччини; бл. 10 000 осіб знайшли тимчасове пристановище у Словаччині. На початку 1945 в Німеччині опинилося 300—400 тис. українців, які потребували правної й суспільної опіки УЦК. У порозумінні з урядом ТГ створено представництво УЦК в м. Любені на Дол. Сілезії, яке очолював К. Паньківський, осередок у Кракові зменшено, натомість розбудовано представництво УЦК в Берліні; у Відні представництво очолив Ю. Полянський; до Відня також перенесло свій осідок «Українське видавництво» і редакція «Краківських Вістей».
Для опіки над українськими біженцями й робітниками у різних м. Німеччини створено близько 20 станиць. У березні 1945 УЦК відбув у Ваймарі конференцію голів станиць. Тоді ж розпочато співпрацю з Українським Громадським Комітетом (представленим головно харківською групою), а по створенні у березні 1945 Українського Національного Комітету під проводом генерала П. Шандрука станиці УЦК мали діяти одночасно як його низові клітини. По окупації майже всієї Німеччини альянтами В. Кубійович ліквідував 17 квітня 1945 УЦК в (півд. Баварія), а решту майна УЦК передав громадському комітетові під головуванням В. Мудрого, що став зародком Центрального Представництва Української Еміграції в Німеччині.
Діяльність і ділянки праці
Суспільна опіка
Найголовнішою в діяльності УЦК була суспільна опіка в широкому розумінні, що в очах німців і мало бути основним призначенням УЦК. Саме в цьому секторі розгорнуто всебічну працю, часто з поширенням її поза суто статутні завдання. Крім постійної опіки над дітьми, хворими, інвалідами (харчі, гуртожитки, притулки тощо), піклування про народне здоров'я, допомоги студентам тощо, УЦК полагоджував ряд проблем, що їх висувала війна, особливо намагався рятувати й допомагати військовополоненим та вів боротьбу з голодом. Ці справи були надзвичайно утруднені, бо німецька влада не розуміла їх і навіть чинила перешкоди.
Харчову допомогу ведено через УДК — УОК, які одержували додаткові харчеві приділи для народних кухонь, бурс і відпочинкових осель дітей і молоді, а також для працівників адміністрації та вчителів. У гірських околицях під весну, коли бракувало харчів, діяли сезонові кухні; на кінці 1943 в ГГ було відкрито 1 366 українських кухонь, в яких харчувалося близько 100000 осіб. Особливо вдало УЦК провів акцію допомоги потерпілим від повені восени 1941 на Підкарпатті, яка на весні 1942 спричинила голод. Створивши у Львові Комітет для боротьби з голодом (гол. Д. Паліїв, пізніше І. Черкавський), УЦК спромігся врятувати бл. 30 000 дітей, переселивши їх з потерпілих районів до селянських родин на Поділлі й Покутті.
УЦК опікувався спершу українськими полоненими з німецько-польської війни; його заходами їх незабаром звільнено (бл. 85 000), частково вони повернулися до ГГ, а решта лишилася як вільні робітники в Райху. Значно гіршою була доля українських полонених у 2-й світовій війні з Наддніпрянщини, які масово йшли до німецького полону. Німці звільнили лише частину з них, у тому числі майже всіх з Галичини, що мусили пішки повертатися додому й несли з собою пошесть тифу. Референт у справах полонених в УКК і УЦК Р. Данилевич об'їхав майже всі табори полонених на території України, але його клопотання небагато помогли. Маси полонених згинули з голоду і хвороб, інших перевезено до таборів полонених на території Райху, й УЦК не міг їм допомогти.
УЦК сприяв влаштуванню переселенців з УССР до таборів у Райху 1939—40, яким вдалося скористатися з радянсько-німецької угоди про переселення т. зв. фольксдойчів (серед них було близько 10 000 українців). Багатьом з цих виселенців на клопотання УЦК дано працю в адміністрації та громадських установах ГГ, у тому числі й кільком православних священиків з Буковини, що почали працювати над українізацією Православної Церкви. У ГГ УЦК вдалося поселити близько 600 родин українських селян на Холмщині, на землях німців, що раніше були вивезені до Німеччини. Коли німці створили 1943 артилерійський полігон на Львівщині і звідти виселили кілька тисяч селянських родин, УЦК, у співпраці з місцевим ОУК, намагався допомогти виселенцям влаштуватися в інших місцевостях.
1943 німці опрацювали план виселення поляків зі Замостейщини і поселення на їх місці частково німців, частково українців. Поляки чинили опір, польські боївки оперували в лісах, а німецька поліція час від часу робила наскоки на ті польські села, які ще не були виселені. Тоді польські селяни втікали в ліси, а українці залишалися на місці — і сотні з них розстріляла німецька поліція як уявних бунтарів. Досить рішучі протести В. Кубійовича у генерал-губернатора й у шефа ґестапо в Берліні генерала Мюллера поклали край безглуздому нищенню українських селян і переселенців.
Опіку над українськими робітниками в Райху УЦК здійснював у співпраці з українськими організаціями в Німеччині. Представництво в Берліні видавало посвідки національної приналежности робітникам з ГГ. УЦК турбувався справою політичних в'язнів, які діставали також харитативну допомогу. У справі опіки над інвалідами УЦК домігся, щоб німці виплачували інвалідські платні українцям з доби визвольних змагань та німецько-польської війни.
На окрему увагу заслуговує у відділі суспільної опіки сектор народного здоров'я, яким відав лікар В. Кархут, згодом Р. Осінчук. У співпраці з Об'єднанням праці медично-санітарних працівників раціонально розміщувано лікарів, засновано кілька амбулаторій і дезинфекторів, проведено вишкільні курси для допоміжного мед. персоналу й відкрито 4 відпочинкові оселі.
Голокост
16 серпня 1942 року УЦК розмістив в газеті «Львівські вісті» пересторогу: «У зв'язку з акцією переселювання жидів невідповідальні ворожі елементи поширюють чутки, буцімто та акція охоплює й арійців. Уповноважені компетентною владою подаємо до відома, що ці вістки є неправдиві, а за їх поширення грозить гостра кара. Така сама кара стріне кожного, хто буде переховувати жидів або в який-будь інший спосіб буде утруднювати владі переселенчу акцію» (в реальності це була депортація євреїв до таборів смерті).
Шкільництво
На відтинку шкільництва діяльність УЦК була обмежена, бо школи були державні; УЦК співдіяв з німецькою владою щодо творення нових шкіл і забезпечення їх педагогічними кадрами та опрацювання навчальних програм. Відділ шкільництва УЦК організував курси для некваліфікованих учителів чи для перекваліфікації учителів гімназії на вчителів професійних шкіл, а також організував дошкілля (референт М. Пастернакова й ін.), для чого розроблено виховну програму й організовано через УДК-ОУК курси садівничок, та опіку над бурсами (т. зв. виховні інститути): у 1943—4 діяла 131 бурса з 7 000 учнів. На їх утримання ішли фонди суспільної опіки. Заступником керівника освіти був 3. Зелений, пізніше І. Винар. З відділом шкільництва співпрацювало Українське Учительське Об'єднання праці.
Для допомоги студентам була створена наприкінці 1940 при УЦК Комісія Допомоги Українському Студентству (КоДУС), яка отримувала фонди з суспільної опіки та власних збірок. У 1943 виплачено 730 стипендій (для студентів у Львові й Німеччині) у сумі 1 350 000 злотих. КоДУС субвенціонував студентську харчівню у Львові та Фонд Допомоги укр. ученим. Студентство ГГ у 1940—1944 рр. було організоване в Об'єднання Праці Українських Студентів при УЦК.
Культура
Відділ культурної праці УЦК опікувався позашкільною освітою. Уже восени 1939 спонтанно відновлено читальні «Просвіти» й Общества ім. Качковського та давно ліквідовані за Польщі «Рідні Хати» на Холмщині й Підляшші. 16—17 березня 1940 відбувся перший культурно-освітній з'їзд у Кракові. Праця покращала, коли у липні влада видала «Перші напрямні для культурної праці» і статути для Українського Освітянського Товариств (УОТ), які дозволили на широку культурно-освітню працю. УОТ були незалежні одне від одного, але підпорядковані відділові культури праці в УЦК і його референтурам в УДК. Число УОТ зросло (березень 1941) до 808 з 46 000 членами. Відділ культурної праці опрацював для УОТ напрямні праці, матеріали до освітньої роботи, видавав місячник (циклостилем) «Досвітні Вогні», спільно з Українським видавництвом допомагав УОТ в придбанні бібліотек, організував 2 курсів для референтів культурної праці при УДК. Референти культурної праці відбували з'їзди голів УОТ, інколи влаштовували для них вишкільні курси.
По звільненні Галичини від большевиків (які ліквідували організації «Просвіта» і «Скала») відновлено «Просвіту» з її філіями і читальнями. У Львові діяв також Інститут Народної Творчості, створений за радянської влади. Після поширення компетенцій УЦК на Галичину збережено форму з радянських часів і поділено Відділ культурної праці на два інститути: Народної Освіти (ІНО; керівник С. Волинець) та Інститут Народної Творчості (ІНТ; керівник о. С. Сапрун), третьою ділянкою був підвідділ для справ мистецтва, врешті жіноча секція.
ІНО мав чимало кваліфікованих працівників (колишньої централі «Просвіти»), його завданням був вишкіл низових співробітників і забезпечення відповідними матеріалами. ІНТ (під назвою підвідділ справ мистецтва) поділявся на майже самостійні три частини: Концертове і Театральне бюра та саме ІНТ, який мав плекати народне мистецтво. Він мав 780 хорових гуртків, організував 10 диригентських курсів тощо. Вдалий був Фестиваль української пісні, пов'язаний з першим крайовим конкурсом місцевих солістів, який відбувся 8 липня 1943 у Львові за участю понад 1200 співаків. При Відділі культурної праці діяли мистецькі об'єднання: Українських Образотворчих Мистців, Українських Письменників, Українських Журналістів, Українських Музик, Українських Акторів, Українських Світливців, Українських Наукових Працівників, які продовжували свою довоєнну працю з цілковитою автономією. Їх надбудовою був центр львівського культурного життя Літературно-Мистецький Клуб.
У межах відділу культурної праці діяла автономна Головна Жіноча Секція, яка продовжувала працю Союзу Українок і недовготривалої Жіночої Служби Україні. 2—3 лютого 1942 відбувся перший з'їзд голів жіночих секцій з усієї ГГ у Львові. Найбільше зусиль вклали жінки в суспільну опіку. Працею жіночих секцій керували М. Білякова і М. Заячківська.
УЦК не мав офіційного друкованого органу, але фактично цю роль виконувала газета «Краківські вісті».
Наука
УЦК намагався також урухомити наукову діяльність. Ужито заходів для створення в Кракові 1941 Інституту Українознавства, чому перешкодила Велика вітчизняна війна. Замість забороненого у Львові НТШ, заплановано Інститут ім. Шевченка, на що дав згоду генерал губернатор Франк, але заборонив Берлін. Деяка діяльність велася через Об'єднання праці наукових працівників, члени якого одержували допомогу частково від УЦК; дехто працював в «Українському видавництві», а фахівці природничих, технічних і медичних наук як викладачі на т. зв. Державних фахових курсах у Львові. УЦК давав також допомогу українським науковим установам (УВУ) і поодиноким ученим через окремий Науковий фонд (гол. В. Сімович).
Молодь
Відділ молоді організував курені молоді: фізкультурні й спортивні товариства та клуби (керівником був А. Антонович). Їх поділено на вікові групи — новаків (7 — 14 pp.), юнаків (14 — 18) і молоді (18 — 24). У липні 1941 діяли курені молоді, переважно при УОТ: 52 шкільні курені молоді, 28 куренів юнацтва, спортові товариства (18) і пожежної сторожі (46). Відділ молоді влаштовував для виробників вишкільні курси, інструкторські й виховні табори для різних вікових груп, а також спільні масові виступи-з'їзди, як-от: у 1941 свято в Холмі за участю 1200 організованої молоді. Крім гуртків молоді, створених при УОТ, діяли у 1942—44, коли відділ молоді УЦК мав свій осідок у Львові, виховні спільноти української молоді (ВСУМ), що вели працю на пластових засадах (діячі: Р. Олесницький, К. Паліїв). У 1944 вони нараховували понад 2 500 чл. у 60 групах. Відділ молоді УЦК організував два з'їзди молоді Галичини. У 1943, влаштував ряд вишкільних і відпочинкових таборів. Коли німецька влада 1943 завела обов'язкову т. зв. будівничу службу (Баудінст), УЦК домігся, щоб українська молодь згуртувати в Окрему Українську Службу Батьківщині, освітою й вихованням якої опікувався Відділ молоді (М. Руснак). УЦК також опікувався забраними 1944 без погодження з УЦК до німецької протилітунської служби українськими юнаками (див. Юнацтво протилітунської оборони).
Господарка
Господарська діяльність УЦК в умовах тотальної війни була незначна. За першого періоду його праці населення спонтанно відновило кооперативи й засновувало нові, але з трудом організовано для них українські повітові надбудови і т. зв. патронат української кооперації, очолений Ю. Павликовським. Весь час кооперація була в диспозиції німців і мусила виконувати покладені на неї обов'язки здачі континґентів. Німцям були підпорядковані «Маслосоюз» та ін. централі кооператив. Господарський відділ скликав з'їзди купців і ремісників та створив відповідні об'єднання праці. Діяла спеціальна Комісія, яка мала на меті дбати про приплив українців до міст і забезпечення їх працею, коли до опустілих по євреях міст наплинули до селяни з найближчих сіл.
Фінансування УЦК
Свою діяльність УЦК фінансував з різних фондів. Головним джерелом були бюджетові приділи з уряду ГГ, призначені головно на суспільну опіку, але які покривали кошти й адміністрації. Значними надходженнями були збірки серед українського громадянства: чи то у формі одноразовій («коляда» з призначенням на різні, чи на спеціальні цілі, наприклад, для КоДУСу), чи у формі т. зв. нац. податку — добровільного оподаткування громадян на цілі УЦК. Матеріальні засоби для допомоги (харчі, одяг, ліки) прибували також з Міжнародного Червоного Хреста в Женеві, з яким УЦК утримував зв'язки. Заступником керівника фінансового відділу був у Львові В. Пушкар.
Значення
УЦК проіснував понад п'ять років як єдина українська організована суспільно-громадська сила, що якоюсь мірою дбала за життєві інтереси українського народу, спершу на західних окраїнах, пізніше і в Галичині. Для українців його діяльність мала ще й те значення, що після польського режиму це була нагода повернути національний характер населенню найбільш зачеплених полонізацією мішаних і окраїнних районів.
Примітки
- https://encyklopedia.pwn.pl/haslo/Ukrainski-Komitet-Centralny;3991027.html
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .— С. 387
- Львівські вісті. №184.
- . Архів оригіналу за 15 серпня 2020. Процитовано 21 листопада 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Література
- Вольф-Дітріх Гайке Дивизія SS "Галичина" (аудіокнига) Kiev Printers Limited, by Brotherhood of Former Soldiers of 1st Ukrainian Division UNA, 1970, Toronto, Canada (галіс.)
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Паньківський Кость. Від держави до Комітету (літо 1941 у Львові).— Торонто, 1957;
- Паньківський Кость. Роки німецької окупації. НьюЙорк — Торонто, 1965;
- Кубійович В. Мені 70. Париж — Мюнхен, 1970; [ 29 жовтня 2014 у Wayback Machine.]
- Кубійович В.. Українці в Ген. Губернії 1939 — 1941 — Історія Укр. Центр. Комітету.— Чикаго, 1975.
Посилання
![]() | Це незавершена стаття з історії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ukrayi nskij centra lnij komite t UCK ukrayinska suspilno gromadska ustanova yaka v 1939 1945 rokah diyala v Generalnij guberniyi viznana nimeckoyu vladoyu i neyu kontrolovana Ves chas ochilnikom UCK buv Volodimir Kubijovich Pozayak inshi ukrayinski ustanovi v Generalnij guberniyi gitlerivska vlada likviduvala v obsyag diyalnosti UCK vhodili majzhe vsi dilyanki ukrayinskogo zhittya za vinyatkom politichnogo Vin takozh reprezentuvav ukrayinciv pered nimeckoyu vladoyu diyalnist i struktura UCK buli poznacheni okupacijnoyu politikoyu i specifichnim harakterom nacistskogo rezhimu Ukrayinskij centralnij komitetTip organ derzhavnoyi vladi 1 Zasnovano 1940 1 Rozpusheno 1945 1 Krayina Generalna guberniya 1 Organizacijna shema UCK Visnik UCK 1945 IstoriyaProvidnik UCK Volodimir Kubijovich Pislya upadku Polshi zhovtni 1939 v Generalnij guberniyi GG postali miscevi ukrayinski komiteti z metoyu organizaciyi kulturno osvitnogo i gospodarskogo zhittya ta reprezentaciyi ukrayinciv pered nimeckoyu vladoyu U listopadi na z yizdi predstavnikiv komitetiv u Krakovi vinikla dumka stvoriti ukrayinsku centralyu v GG na sho dav zgodu generalnij gubernator Gans Frank Organizacijni ta pravni osnovi opracyuvav provid OUN providnik OUN v GG Roman Sushko a konferenciya ukrayinskih gromadyan v kinci listopada v Krakovi stvorila organizaciyu pid nazvoyu Ukrayinske nacionalne ob yednannya UNO j obrala na propoziciyu R Sushka providnikom UNO V Kubijovicha inshi chleni provodu Osip Bojdunik Mihajlo Hronovyat I Zilinskij Ya Rak Nova organizaciya bula tilki tolerovana ale ne viznana nimeckoyu vladoyu Z centraleyu bulo pov yazane postale v kinci 1939 Ukrayinske vidavnictvo yake malo monopoliyu na vidannya ukrayinskih knizhok i presi U lyutomu berezni 1940 provid centrali timchasova nazva Ukrayinska Stanicya dlya GG v Krakovi reorganizuvav okruzhni komiteti i vstanoviv kontakti z miscevoyu nimeckoyu vladoyu 13 15 kvitnya vidbuvsya zagalnij z yizd predstavnikiv usih komitetiv z GG yakij zatverdiv provid centrali Todi zahodami V Kubijovicha Holmskij sobor sho jogo zahopili 1918 go polyaki povernuto pravoslavnim i oformleno Avtokefalnu pravoslavnu cerkvu v GG yaku ocholili mitropolit Dionisij Valedinskij iz dvoma yepiskopami Ilarionom Ogiyenkom i U chervni vidbulosya ostatochne oformlennya UCK yak centrali ukrayinskih dopomogovih komitetiv UDK podibni komiteti mali j polyaki ta yevreyi U lipni nimecka vlada zatverdila napryamni kulturnoyi praci pri UCK i statut Ukrayinskogo osvitnogo tovaristva UOT Doteperishni ukrayinski tovaristva j organizaciyi mogli diyati tilki yak t zv Ob yednannya praci pri UCK Providnicku i avtoritarnu sistemu yaka bula nakinena vladoyu provid UCK namagavsya zlagidniti pri dopomozi shirshih kontaktiv z gromadyanstvom tvorennyam riznih fahovih kolegij tosho Ukrayinska delegaciya vidviduye Gansa Franka U kerivnictvi UCK buli taki posti providnik V Kubijovich zastupnik providnika i odnochasno dilovij kermanich Vasil Glibovickij kerivniki viddiliv organizacijnogo Osip Bojdunik zgodom Mikola Cenko z 1943 A Figol finansovogo O Zibenko Roman Micik z 1942 Omelyan Tarnavskij suspilnoyi opiki o O Malinovskij z kincya 1941 o Mihajlo Sopulyak kulturnoyi praci Mikola Duzhij Mihajlo Kushnir shkilnictva Nikifor Girnyak Ivan Teslya Petro Isayiv gospodarki M Hronov yat A Milanich Ostap Kotik Stepanovich ta in molodi Yaroslav Rak Yulian Tatomir Severin Levickij Z Zelenij U centrali pracyuvalo u 1940 45 pp vid 80 do 200 osib Na vesni 1941 UCK pidporyadkovuvalisya 26 UDK 33 volosni delegaturi i blizko 100 muzhiv dovir ya Pri shefah distriktiv diyali t zv doradniki najbilshe znachennya mav doradnik pri lyublinskomu gubernatori Volodimir Timcyurak zgodom L Gdlejko Z vesni 1941 UCK mav svogo predstavnika v Berlini pri Upovnovazhenomu general gubernatora i pri Ukrayinskij Ustanovi Dovir ya A Figol piznishe Ostap Kotik Stepanovich 1944 roku pid chas evakuaciyi vinikli predstavnictva u Vidni korotkotrivalo u Bratislavi Vid lipnya 1940 do vibuhu Drugoyi svitovoyi vijni kerivnictvo UCK zvertalo golovnu uvagu na nacionalne vidrodzhennya okrayin yaki zaznali bolyuchih vtrat za polskoyi vladi Zavdyaki diyalnosti UCK nacionalna svidomist znachno zrosla Majzhe v kozhnomu seli z ukrayinskim naselennyam postala ukrayinska shkola j kooperativa 70 sil malo svoyih muzhiv dovir ya 80 UOT 50 kureni molodi i dityachi sadki Vihovnu pracyu provadili znachnoyu miroyu vtikachi z Galichini Najaktivnishimi ukrayinskimi skupchennyami stali m Holm Yaroslav Peremishl Syanik Krinicya i Krakiv Vazhlivim etapom u praci UCK bula u kvitni 1941 konferenciya provodu UCK z generalnim gubernatorom G Frankom na yakij Frank viyaviv gotovnist piti nazustrich bilshosti ukrayinskih domagan ale 2 ga svitova vijna pereshkodila yih realizaciyi Z pochatkom vijni cherez viyizd bagatoh pracivnikiv na Ukrayinu zokrema chleniv OUN pracya UCK oslabla Yak nepolitichna ustanova UCK ne uvijshov do stvorenogo grupoyu OUN S Banderi naprikinci chervnya 1941 Ukrayinskogo Nacionalnogo Komitetu v Krakovi pid chas 2 yi svitovoyi gener sekretar Glibovickij Vasil do podij u Galichini UCK takozh ne vtruchavsya hocha jogo providnik buv u kontakti z ukrayinskimi diyachami u Lvovi mitr Andrej Sheptickij i golova Ukrayinskoyi Nacionalnoyi Radi Kost Levickij Shob umozhliviti povernennya vtikachiv z GG do Galichini UCK zasnuvav u Lvovi predstavnictvo pid nazvoyu Byuro praci dlya ukrayinciv u GG i Rajhu ocholene A Milanichem Zgodom take same byuro UCK stvoriv u Rivnomu Po priyednanni Galichini do GG UCK ne pogodivsya z nimeckimi vimogami poshiriti svoyu diyalnist na Galichinu zvazhayuchi na politichni osoblivosti cogo krayu Nimci stvorili u veresni 1941 dlya distriktu Galichini Ukrayinskij Krajovij Komitet UKK z podibnim do UCK statutom tut zamist UDK diyali Ukrayinski Okruzhni Komiteti UOK Na choli UKK stav K Pankivskij U lyutomu 1942 nimci likviduvali UKK i doruchili poshiriti diyalnist UCK na Galichinu Z pochatkom bereznya 1942 pochav pracyuvati u Lvovi dilovij oseredok UCK pid kerivnictvom Kostya Pankivskogo yakij odnochasno buv zastupnikom golovi UCK Do Lvova UCK perenis viddili kulturnoyi praci i molodi Formi UCK dlya Galichini buli nadto vuzki ale zavdyaki politici gubernatora Galichini Otto Vehtera yakij namagavsya rozvinuti ukrayinsko nimecku spivpracyu v rukah ukrayinciv opinilasya nizhcha zagalna administraciya referenti shkilnictva aparat sudu Ukrayinska Dopomizhna Policiya Prote ne brakuvalo naduzhivan z boku nimeckih organiv vladi pro yaki UCK zvituvav gubernatorovi Vehterovi general gubernatorovi Frankovi i shefovi Gestapo v Berlini Genrihu Myulleru Cej material popav u ruki alyantiv i buv odnim z aktiv obvinuvachennya na Nyurnberzkomu procesi 1945 46 Vershkom nimecko ukrayinskoyi spivpraci bulo stvorennya zahodami O Vehtera Diviziyi Galichina v organizaciyi yakoyi vzyav uchast u porozuminni z provodom UCK V Kubijovich Vin vidav zaklik do ukrayinskoyi gromadskosti vstupati do diviziyi Takozh Vijskova Uprava civilna doradcha ustanova diviziyi spivpracyuvala z UCK Natodi nimci pogodzhuvalisya na obmezhenu uchast ukrayinciv v upravlinni Galichinoyu ale vnutrishni j zovnishni umovi comu chimalo pereshkodzhali Rejd bolshevickogo partizanskogo z yednannya S Kovpaka na zahidnoukrayinskij zemli posilena aktivnist zbrojnogo pidpillya OUN zgodom diyi Ukrayinskoyi povstanskoyi armiyi yaka perenesla svoyi organizacijno operativni akciyi na Galichinu polsko ukrayinski porahunki vreshti nimecki represiyi j teror znachnoyu miroyu destabilizuvali vidnosini v krayu Shob ryatuvati naselennya UCK zaklikav ne provokuvati nimciv i pripiniti revolyucijno teroristichni diyi U comu zh dusi zvernulisya na prohannya UCK do naselennya j ukrayinski katolicki iyerarhi poslannya mitr A Sheptickogo 20 8 1943 Za cih nespriyatlivih umov diyalnist UCK obmezhuvalasya golovno klopotannyami pered vladoyu i podannyam materialnoyi dopomogi naselennyu Vinikli novi problemi opika nad utikachami z Naddnipryanshini sprava naboru yunakiv do nimeckoyi protipovitryanoyi sluzhbi opika nad robitnikami v Rajhu zv yazok z Diviziyeyu Galichina Razom z tim zbilshilisya obov yazki predstavnictva UCK v Berlini Zahoplennya chastini Shidnoyi Galichini navesni 1944 radyanskoyu armiyeyu sprichinilo chastkovu evakuaciyu UCK i jogo pracivnikiv na zahidni okrayini a Centralya UCK diyala znovu povnistyu u Krakovi u Lvovi zalishilasya tilki stanicya ocholena K Pankivskim Radyanskij nastup vlitku i voseni 1944 v Galichini i zahoplennya Lvova sprichinili novu evakuaciyu yaka perevazhno vidbulasya cherez Krakiv do Nimechchini bl 10 000 osib znajshli timchasove pristanovishe u Slovachchini Na pochatku 1945 v Nimechchini opinilosya 300 400 tis ukrayinciv yaki potrebuvali pravnoyi j suspilnoyi opiki UCK U porozuminni z uryadom TG stvoreno predstavnictvo UCK v m Lyubeni na Dol Sileziyi yake ocholyuvav K Pankivskij oseredok u Krakovi zmensheno natomist rozbudovano predstavnictvo UCK v Berlini u Vidni predstavnictvo ocholiv Yu Polyanskij do Vidnya takozh pereneslo svij osidok Ukrayinske vidavnictvo i redakciya Krakivskih Vistej Dlya opiki nad ukrayinskimi bizhencyami j robitnikami u riznih m Nimechchini stvoreno blizko 20 stanic U berezni 1945 UCK vidbuv u Vajmari konferenciyu goliv stanic Todi zh rozpochato spivpracyu z Ukrayinskim Gromadskim Komitetom predstavlenim golovno harkivskoyu grupoyu a po stvorenni u berezni 1945 Ukrayinskogo Nacionalnogo Komitetu pid provodom generala P Shandruka stanici UCK mali diyati odnochasno yak jogo nizovi klitini Po okupaciyi majzhe vsiyeyi Nimechchini alyantami V Kubijovich likviduvav 17 kvitnya 1945 UCK v pivd Bavariya a reshtu majna UCK peredav gromadskomu komitetovi pid golovuvannyam V Mudrogo sho stav zarodkom Centralnogo Predstavnictva Ukrayinskoyi Emigraciyi v Nimechchini Diyalnist i dilyanki praciSuspilna opika Najgolovnishoyu v diyalnosti UCK bula suspilna opika v shirokomu rozuminni sho v ochah nimciv i malo buti osnovnim priznachennyam UCK Same v comu sektori rozgornuto vsebichnu pracyu chasto z poshirennyam yiyi poza suto statutni zavdannya Krim postijnoyi opiki nad ditmi hvorimi invalidami harchi gurtozhitki pritulki tosho pikluvannya pro narodne zdorov ya dopomogi studentam tosho UCK polagodzhuvav ryad problem sho yih visuvala vijna osoblivo namagavsya ryatuvati j dopomagati vijskovopolonenim ta viv borotbu z golodom Ci spravi buli nadzvichajno utrudneni bo nimecka vlada ne rozumila yih i navit chinila pereshkodi Harchovu dopomogu vedeno cherez UDK UOK yaki oderzhuvali dodatkovi harchevi pridili dlya narodnih kuhon burs i vidpochinkovih osel ditej i molodi a takozh dlya pracivnikiv administraciyi ta vchiteliv U girskih okolicyah pid vesnu koli brakuvalo harchiv diyali sezonovi kuhni na kinci 1943 v GG bulo vidkrito 1 366 ukrayinskih kuhon v yakih harchuvalosya blizko 100000 osib Osoblivo vdalo UCK proviv akciyu dopomogi poterpilim vid poveni voseni 1941 na Pidkarpatti yaka na vesni 1942 sprichinila golod Stvorivshi u Lvovi Komitet dlya borotbi z golodom gol D Paliyiv piznishe I Cherkavskij UCK spromigsya vryatuvati bl 30 000 ditej pereselivshi yih z poterpilih rajoniv do selyanskih rodin na Podilli j Pokutti UCK opikuvavsya spershu ukrayinskimi polonenimi z nimecko polskoyi vijni jogo zahodami yih nezabarom zvilneno bl 85 000 chastkovo voni povernulisya do GG a reshta lishilasya yak vilni robitniki v Rajhu Znachno girshoyu bula dolya ukrayinskih polonenih u 2 j svitovij vijni z Naddnipryanshini yaki masovo jshli do nimeckogo polonu Nimci zvilnili lishe chastinu z nih u tomu chisli majzhe vsih z Galichini sho musili pishki povertatisya dodomu j nesli z soboyu poshest tifu Referent u spravah polonenih v UKK i UCK R Danilevich ob yihav majzhe vsi tabori polonenih na teritoriyi Ukrayini ale jogo klopotannya nebagato pomogli Masi polonenih zginuli z golodu i hvorob inshih perevezeno do taboriv polonenih na teritoriyi Rajhu j UCK ne mig yim dopomogti UCK spriyav vlashtuvannyu pereselenciv z USSR do taboriv u Rajhu 1939 40 yakim vdalosya skoristatisya z radyansko nimeckoyi ugodi pro pereselennya t zv folksdojchiv sered nih bulo blizko 10 000 ukrayinciv Bagatom z cih viselenciv na klopotannya UCK dano pracyu v administraciyi ta gromadskih ustanovah GG u tomu chisli j kilkom pravoslavnih svyashenikiv z Bukovini sho pochali pracyuvati nad ukrayinizaciyeyu Pravoslavnoyi Cerkvi U GG UCK vdalosya poseliti blizko 600 rodin ukrayinskih selyan na Holmshini na zemlyah nimciv sho ranishe buli vivezeni do Nimechchini Koli nimci stvorili 1943 artilerijskij poligon na Lvivshini i zvidti viselili kilka tisyach selyanskih rodin UCK u spivpraci z miscevim OUK namagavsya dopomogti viselencyam vlashtuvatisya v inshih miscevostyah 1943 nimci opracyuvali plan viselennya polyakiv zi Zamostejshini i poselennya na yih misci chastkovo nimciv chastkovo ukrayinciv Polyaki chinili opir polski boyivki operuvali v lisah a nimecka policiya chas vid chasu robila naskoki na ti polski sela yaki she ne buli viseleni Todi polski selyani vtikali v lisi a ukrayinci zalishalisya na misci i sotni z nih rozstrilyala nimecka policiya yak uyavnih buntariv Dosit rishuchi protesti V Kubijovicha u general gubernatora j u shefa gestapo v Berlini generala Myullera poklali kraj bezgluzdomu nishennyu ukrayinskih selyan i pereselenciv Opiku nad ukrayinskimi robitnikami v Rajhu UCK zdijsnyuvav u spivpraci z ukrayinskimi organizaciyami v Nimechchini Predstavnictvo v Berlini vidavalo posvidki nacionalnoyi prinalezhnosti robitnikam z GG UCK turbuvavsya spravoyu politichnih v yazniv yaki distavali takozh haritativnu dopomogu U spravi opiki nad invalidami UCK domigsya shob nimci viplachuvali invalidski platni ukrayincyam z dobi vizvolnih zmagan ta nimecko polskoyi vijni Na okremu uvagu zaslugovuye u viddili suspilnoyi opiki sektor narodnogo zdorov ya yakim vidav likar V Karhut zgodom R Osinchuk U spivpraci z Ob yednannyam praci medichno sanitarnih pracivnikiv racionalno rozmishuvano likariv zasnovano kilka ambulatorij i dezinfektoriv provedeno vishkilni kursi dlya dopomizhnogo med personalu j vidkrito 4 vidpochinkovi oseli Golokost 16 serpnya 1942 roku UCK rozmistiv v gazeti Lvivski visti perestorogu U zv yazku z akciyeyu pereselyuvannya zhidiv nevidpovidalni vorozhi elementi poshiryuyut chutki bucimto ta akciya ohoplyuye j arijciv Upovnovazheni kompetentnoyu vladoyu podayemo do vidoma sho ci vistki ye nepravdivi a za yih poshirennya grozit gostra kara Taka sama kara strine kozhnogo hto bude perehovuvati zhidiv abo v yakij bud inshij sposib bude utrudnyuvati vladi pereselenchu akciyu v realnosti ce bula deportaciya yevreyiv do taboriv smerti Shkilnictvo Na vidtinku shkilnictva diyalnist UCK bula obmezhena bo shkoli buli derzhavni UCK spivdiyav z nimeckoyu vladoyu shodo tvorennya novih shkil i zabezpechennya yih pedagogichnimi kadrami ta opracyuvannya navchalnih program Viddil shkilnictva UCK organizuvav kursi dlya nekvalifikovanih uchiteliv chi dlya perekvalifikaciyi uchiteliv gimnaziyi na vchiteliv profesijnih shkil a takozh organizuvav doshkillya referent M Pasternakova j in dlya chogo rozrobleno vihovnu programu j organizovano cherez UDK OUK kursi sadivnichok ta opiku nad bursami t zv vihovni instituti u 1943 4 diyala 131 bursa z 7 000 uchniv Na yih utrimannya ishli fondi suspilnoyi opiki Zastupnikom kerivnika osviti buv 3 Zelenij piznishe I Vinar Z viddilom shkilnictva spivpracyuvalo Ukrayinske Uchitelske Ob yednannya praci Dlya dopomogi studentam bula stvorena naprikinci 1940 pri UCK Komisiya Dopomogi Ukrayinskomu Studentstvu KoDUS yaka otrimuvala fondi z suspilnoyi opiki ta vlasnih zbirok U 1943 viplacheno 730 stipendij dlya studentiv u Lvovi j Nimechchini u sumi 1 350 000 zlotih KoDUS subvencionuvav studentsku harchivnyu u Lvovi ta Fond Dopomogi ukr uchenim Studentstvo GG u 1940 1944 rr bulo organizovane v Ob yednannya Praci Ukrayinskih Studentiv pri UCK Kultura Viddil kulturnoyi praci UCK opikuvavsya pozashkilnoyu osvitoyu Uzhe voseni 1939 spontanno vidnovleno chitalni Prosviti j Obshestva im Kachkovskogo ta davno likvidovani za Polshi Ridni Hati na Holmshini j Pidlyashshi 16 17 bereznya 1940 vidbuvsya pershij kulturno osvitnij z yizd u Krakovi Pracya pokrashala koli u lipni vlada vidala Pershi napryamni dlya kulturnoyi praci i statuti dlya Ukrayinskogo Osvityanskogo Tovaristv UOT yaki dozvolili na shiroku kulturno osvitnyu pracyu UOT buli nezalezhni odne vid odnogo ale pidporyadkovani viddilovi kulturi praci v UCK i jogo referenturam v UDK Chislo UOT zroslo berezen 1941 do 808 z 46 000 chlenami Viddil kulturnoyi praci opracyuvav dlya UOT napryamni praci materiali do osvitnoyi roboti vidavav misyachnik ciklostilem Dosvitni Vogni spilno z Ukrayinskim vidavnictvom dopomagav UOT v pridbanni bibliotek organizuvav 2 kursiv dlya referentiv kulturnoyi praci pri UDK Referenti kulturnoyi praci vidbuvali z yizdi goliv UOT inkoli vlashtovuvali dlya nih vishkilni kursi Po zvilnenni Galichini vid bolshevikiv yaki likviduvali organizaciyi Prosvita i Skala vidnovleno Prosvitu z yiyi filiyami i chitalnyami U Lvovi diyav takozh Institut Narodnoyi Tvorchosti stvorenij za radyanskoyi vladi Pislya poshirennya kompetencij UCK na Galichinu zberezheno formu z radyanskih chasiv i podileno Viddil kulturnoyi praci na dva instituti Narodnoyi Osviti INO kerivnik S Volinec ta Institut Narodnoyi Tvorchosti INT kerivnik o S Saprun tretoyu dilyankoyu buv pidviddil dlya sprav mistectva vreshti zhinocha sekciya INO mav chimalo kvalifikovanih pracivnikiv kolishnoyi centrali Prosviti jogo zavdannyam buv vishkil nizovih spivrobitnikiv i zabezpechennya vidpovidnimi materialami INT pid nazvoyu pidviddil sprav mistectva podilyavsya na majzhe samostijni tri chastini Koncertove i Teatralne byura ta same INT yakij mav plekati narodne mistectvo Vin mav 780 horovih gurtkiv organizuvav 10 dirigentskih kursiv tosho Vdalij buv Festival ukrayinskoyi pisni pov yazanij z pershim krajovim konkursom miscevih solistiv yakij vidbuvsya 8 lipnya 1943 u Lvovi za uchastyu ponad 1200 spivakiv Pri Viddili kulturnoyi praci diyali mistecki ob yednannya Ukrayinskih Obrazotvorchih Mistciv Ukrayinskih Pismennikiv Ukrayinskih Zhurnalistiv Ukrayinskih Muzik Ukrayinskih Aktoriv Ukrayinskih Svitlivciv Ukrayinskih Naukovih Pracivnikiv yaki prodovzhuvali svoyu dovoyennu pracyu z cilkovitoyu avtonomiyeyu Yih nadbudovoyu buv centr lvivskogo kulturnogo zhittya Literaturno Misteckij Klub U mezhah viddilu kulturnoyi praci diyala avtonomna Golovna Zhinocha Sekciya yaka prodovzhuvala pracyu Soyuzu Ukrayinok i nedovgotrivaloyi Zhinochoyi Sluzhbi Ukrayini 2 3 lyutogo 1942 vidbuvsya pershij z yizd goliv zhinochih sekcij z usiyeyi GG u Lvovi Najbilshe zusil vklali zhinki v suspilnu opiku Praceyu zhinochih sekcij keruvali M Bilyakova i M Zayachkivska UCK ne mav oficijnogo drukovanogo organu ale faktichno cyu rol vikonuvala gazeta Krakivski visti Nauka UCK namagavsya takozh uruhomiti naukovu diyalnist Uzhito zahodiv dlya stvorennya v Krakovi 1941 Institutu Ukrayinoznavstva chomu pereshkodila Velika vitchiznyana vijna Zamist zaboronenogo u Lvovi NTSh zaplanovano Institut im Shevchenka na sho dav zgodu general gubernator Frank ale zaboroniv Berlin Deyaka diyalnist velasya cherez Ob yednannya praci naukovih pracivnikiv chleni yakogo oderzhuvali dopomogu chastkovo vid UCK dehto pracyuvav v Ukrayinskomu vidavnictvi a fahivci prirodnichih tehnichnih i medichnih nauk yak vikladachi na t zv Derzhavnih fahovih kursah u Lvovi UCK davav takozh dopomogu ukrayinskim naukovim ustanovam UVU i poodinokim uchenim cherez okremij Naukovij fond gol V Simovich Molod Viddil molodi organizuvav kureni molodi fizkulturni j sportivni tovaristva ta klubi kerivnikom buv A Antonovich Yih podileno na vikovi grupi novakiv 7 14 pp yunakiv 14 18 i molodi 18 24 U lipni 1941 diyali kureni molodi perevazhno pri UOT 52 shkilni kureni molodi 28 kureniv yunactva sportovi tovaristva 18 i pozhezhnoyi storozhi 46 Viddil molodi vlashtovuvav dlya virobnikiv vishkilni kursi instruktorski j vihovni tabori dlya riznih vikovih grup a takozh spilni masovi vistupi z yizdi yak ot u 1941 svyato v Holmi za uchastyu 1200 organizovanoyi molodi Krim gurtkiv molodi stvorenih pri UOT diyali u 1942 44 koli viddil molodi UCK mav svij osidok u Lvovi vihovni spilnoti ukrayinskoyi molodi VSUM sho veli pracyu na plastovih zasadah diyachi R Olesnickij K Paliyiv U 1944 voni narahovuvali ponad 2 500 chl u 60 grupah Viddil molodi UCK organizuvav dva z yizdi molodi Galichini U 1943 vlashtuvav ryad vishkilnih i vidpochinkovih taboriv Koli nimecka vlada 1943 zavela obov yazkovu t zv budivnichu sluzhbu Baudinst UCK domigsya shob ukrayinska molod zgurtuvati v Okremu Ukrayinsku Sluzhbu Batkivshini osvitoyu j vihovannyam yakoyi opikuvavsya Viddil molodi M Rusnak UCK takozh opikuvavsya zabranimi 1944 bez pogodzhennya z UCK do nimeckoyi protilitunskoyi sluzhbi ukrayinskimi yunakami div Yunactvo protilitunskoyi oboroni Gospodarka Gospodarska diyalnist UCK v umovah totalnoyi vijni bula neznachna Za pershogo periodu jogo praci naselennya spontanno vidnovilo kooperativi j zasnovuvalo novi ale z trudom organizovano dlya nih ukrayinski povitovi nadbudovi i t zv patronat ukrayinskoyi kooperaciyi ocholenij Yu Pavlikovskim Ves chas kooperaciya bula v dispoziciyi nimciv i musila vikonuvati pokladeni na neyi obov yazki zdachi kontingentiv Nimcyam buli pidporyadkovani Maslosoyuz ta in centrali kooperativ Gospodarskij viddil sklikav z yizdi kupciv i remisnikiv ta stvoriv vidpovidni ob yednannya praci Diyala specialna Komisiya yaka mala na meti dbati pro pripliv ukrayinciv do mist i zabezpechennya yih praceyu koli do opustilih po yevreyah mist naplinuli do selyani z najblizhchih sil Finansuvannya UCKSvoyu diyalnist UCK finansuvav z riznih fondiv Golovnim dzherelom buli byudzhetovi pridili z uryadu GG priznacheni golovno na suspilnu opiku ale yaki pokrivali koshti j administraciyi Znachnimi nadhodzhennyami buli zbirki sered ukrayinskogo gromadyanstva chi to u formi odnorazovij kolyada z priznachennyam na rizni chi na specialni cili napriklad dlya KoDUSu chi u formi t zv nac podatku dobrovilnogo opodatkuvannya gromadyan na cili UCK Materialni zasobi dlya dopomogi harchi odyag liki pribuvali takozh z Mizhnarodnogo Chervonogo Hresta v Zhenevi z yakim UCK utrimuvav zv yazki Zastupnikom kerivnika finansovogo viddilu buv u Lvovi V Pushkar ZnachennyaUCK proisnuvav ponad p yat rokiv yak yedina ukrayinska organizovana suspilno gromadska sila sho yakoyus miroyu dbala za zhittyevi interesi ukrayinskogo narodu spershu na zahidnih okrayinah piznishe i v Galichini Dlya ukrayinciv jogo diyalnist mala she j te znachennya sho pislya polskogo rezhimu ce bula nagoda povernuti nacionalnij harakter naselennyu najbilsh zacheplenih polonizaciyeyu mishanih i okrayinnih rajoniv Primitkihttps encyklopedia pwn pl haslo Ukrainski Komitet Centralny 3991027 html Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 S 387 Lvivski visti 184 Arhiv originalu za 15 serpnya 2020 Procitovano 21 listopada 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya LiteraturaVolf Ditrih Gajke Diviziya SS Galichina audiokniga Kiev Printers Limited by Brotherhood of Former Soldiers of 1st Ukrainian Division UNA 1970 Toronto Canada galis Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Pankivskij Kost Vid derzhavi do Komitetu lito 1941 u Lvovi Toronto 1957 Pankivskij Kost Roki nimeckoyi okupaciyi NyuJork Toronto 1965 Kubijovich V Meni 70 Parizh Myunhen 1970 29 zhovtnya 2014 u Wayback Machine Kubijovich V Ukrayinci v Gen Guberniyi 1939 1941 Istoriya Ukr Centr Komitetu Chikago 1975 PosilannyaCe nezavershena stattya z istoriyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi