Турівська сільська рада (Туровська сільська рада) — колишня адміністративно-територіальна одиниця та орган місцевого самоврядування у Баранівському і Довбишському (Мархлевському, Щорському) районах Волинської округи, Київської та Житомирської областей Української РСР з адміністративним центром у селі Турова.
Турівська сільська рада | |||
---|---|---|---|
| |||
Основні дані | |||
Країна | |||
Область | Волинська округа Київська область Житомирська область | ||
Район | Баранівський район Довбишський район | ||
Адм. центр | с. Турова | ||
Утворена | 1923 року | ||
Ліквідована | 11 січня 1960 року | ||
Склад | |||
Кількість членів | |||
Голова ради | |||
Територія та населення | |||
Населення | 901 (1931) | ||
Населені пункти | 1 (1946) | ||
Контактні дані | |||
Адреса | с. Турова, Баранівський р-н, Житомирська обл., Українська РСР | ||
Населені пункти
Сільській раді на час ліквідації були підпорядковані населені пункти:
Населення
Кількість населення ради станом на 1923 рік становила 691 особу, кількість дворів — 142.
У 1926 році чисельність населення сільської ради становила 823 особи, селянських господарств — 178. Чисельність населення польської національности становила 736 осіб (89,4 %).
Кількість населення ради станом на 1931 рік становила 901 особу.
Історія та адміністративний устрій
Створена 1923 року в складі сіл , Турова та хуторів Берне і Рогачівської волості Новоград-Волинського повіту Волинської губернії. 18 лютого 1923 року, відповідно до рішення Волинської ГАТК (протокол № 1 «Про об'єднання населених пунктів у сільради, зміну складу і центрів сільрад»), підпорядковано х. Любарсько-Гутянської сільської ради Рогачівської волості. 7 березня 1923 року включена до складу новоствореного Баранівського району Житомирської округи. 1 вересня 1925 року включена до складу новоствореного Довбишського (згодом — Мархлевський) району Житомирської (згодом — Волинська) округи. 17 жовтня 1935 року, внаслідок ліквідації Мархлевського району, сільську раду передано до складу Баранівського району Київської області. 14 травня 1939 року, відповідно до указу Президії Верховної ради Української РСР «Про утворення Щорського району Житомирської області», сільська рада увійшла до складу новоствореного Щорського (згодом — Довбишський) району Житомирської області. Станом на 1 жовтня 1941 року хутори Берне та Язвинка не значилися на обліку населених пунктів.
Станом на 1 вересня 1946 року сільська рада входила до складу Довбишського Житомирської області, на обліку в раді перебувало с. Турова.
2 вересня 1954 року, відповідно до рішення Житомирського облвиконкому № 1087 «Про перечислення населених пунктів в межах районів Житомирської області», підпорядковано села Дорогань Мар'янівської сільської ради, Зятинець Адамівської сільської ради та Ожгів Биківської селищної ради Довбишського району. 28 листопада 1957 року, внаслідок ліквідації Довбишського району, передана до складу Баранівського району Житомирської області. 5 березня 1959 року, відповідно до рішення Житомирського ОВК № 161 «Про ліквідацію та зміну адміністративно-територіального поділу окремих сільських рад області», с. Ожгів передане до складу Мар'янівської сільської ради Баранівського району.
Ліквідована 11 січня 1960 року, відповідно до рішення Житомирського облвиконкому № 2 «Про зміни в адміністративно-територіальному поділі сільських рад в районах області», територію ради та населені пункти ради приєднано до складу Мар'янівської сільської ради Баранівського району Житомирської області.
Примітки
- (PDF). Інститут історії України НАН України (російська) . Житомир: Издание Волынского губернского отдела управления, 1923. с. 143. Архів оригіналу (PDF) за 5 жовтня 2021. Процитовано 30 грудня 2023.
- Калакура О. (2007). Поляки в етнополітичних процесах на землях України у XX столітті. Київ: «Знання України». с. 502. ISBN . Процитовано 30 грудня 2023.
{{}}
: Вказано більш, ніж один|pages=
та|page=
() - Зарецька Т. (2007). Поілтика радянської влади щодо створення польських національних районів в УСРР (PDF). Проблеми історії України: факти, судження, пошуки. (2007/16): 209. Процитовано 30 грудня 2023.
- Панчук М., Ковальчук О., Чирко Б. . Інститут історії України НАН України. Київ: Інститут національних відносин і політології НАН України, 1995. с. 58. Архів оригіналу за 23 жовтня 2021. Процитовано 30 грудня 2023.
- Кондратюк Р., Самолюк Д., Табачник Б. Довідник: офіційне видання. . Інститут історії України НАН України. Житомир: «Волинь», 2007. с. 181, 200, 466, 507, 513, 541, 552, 562, 563. Архів оригіналу (PDF) за 8 жовтня 2021. Процитовано 30 грудня 2023.
- Українська РСР. Адміністративно-територіальний поділ на 1 вересня 1946 року. Видання перше. Інтернет-архів. Київ: Українське видавництво політичної літератури, 1947. с. 171. Процитовано 30 грудня 2023.
![]() | Це незавершена стаття про Житомирську область. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Turivska silska rada Turovska silska rada kolishnya administrativno teritorialna odinicya ta organ miscevogo samovryaduvannya u Baranivskomu i Dovbishskomu Marhlevskomu Shorskomu rajonah Volinskoyi okrugi Kiyivskoyi ta Zhitomirskoyi oblastej Ukrayinskoyi RSR z administrativnim centrom u seli Turova Turivska silska radaOsnovni daniKrayina SRSR URSROblast Volinska okruga Kiyivska oblast Zhitomirska oblastRajon Baranivskij rajon Dovbishskij rajonAdm centr s TurovaUtvorena 1923 rokuLikvidovana 11 sichnya 1960 rokuSkladKilkist chlenivGolova radiTeritoriya ta naselennyaNaselennya 901 1931 Naseleni punkti 1 1946 Kontaktni daniAdresa s Turova Baranivskij r n Zhitomirska obl Ukrayinska RSRU Vikipediyi ye statti pro inshi radi z nazvoyu Turivska silska rada Naseleni punktiSilskij radi na chas likvidaciyi buli pidporyadkovani naseleni punkti s Dorogan s Zyatinec s Turova NaselennyaKilkist naselennya radi stanom na 1923 rik stanovila 691 osobu kilkist dvoriv 142 U 1926 roci chiselnist naselennya silskoyi radi stanovila 823 osobi selyanskih gospodarstv 178 Chiselnist naselennya polskoyi nacionalnosti stanovila 736 osib 89 4 Kilkist naselennya radi stanom na 1931 rik stanovila 901 osobu Istoriya ta administrativnij ustrijStvorena 1923 roku v skladi sil Turova ta hutoriv Berne i Rogachivskoyi volosti Novograd Volinskogo povitu Volinskoyi guberniyi 18 lyutogo 1923 roku vidpovidno do rishennya Volinskoyi GATK protokol 1 Pro ob yednannya naselenih punktiv u silradi zminu skladu i centriv silrad pidporyadkovano h Lyubarsko Gutyanskoyi silskoyi radi Rogachivskoyi volosti 7 bereznya 1923 roku vklyuchena do skladu novostvorenogo Baranivskogo rajonu Zhitomirskoyi okrugi 1 veresnya 1925 roku vklyuchena do skladu novostvorenogo Dovbishskogo zgodom Marhlevskij rajonu Zhitomirskoyi zgodom Volinska okrugi 17 zhovtnya 1935 roku vnaslidok likvidaciyi Marhlevskogo rajonu silsku radu peredano do skladu Baranivskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti 14 travnya 1939 roku vidpovidno do ukazu Prezidiyi Verhovnoyi radi Ukrayinskoyi RSR Pro utvorennya Shorskogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti silska rada uvijshla do skladu novostvorenogo Shorskogo zgodom Dovbishskij rajonu Zhitomirskoyi oblasti Stanom na 1 zhovtnya 1941 roku hutori Berne ta Yazvinka ne znachilisya na obliku naselenih punktiv Stanom na 1 veresnya 1946 roku silska rada vhodila do skladu Dovbishskogo Zhitomirskoyi oblasti na obliku v radi perebuvalo s Turova 2 veresnya 1954 roku vidpovidno do rishennya Zhitomirskogo oblvikonkomu 1087 Pro perechislennya naselenih punktiv v mezhah rajoniv Zhitomirskoyi oblasti pidporyadkovano sela Dorogan Mar yanivskoyi silskoyi radi Zyatinec Adamivskoyi silskoyi radi ta Ozhgiv Bikivskoyi selishnoyi radi Dovbishskogo rajonu 28 listopada 1957 roku vnaslidok likvidaciyi Dovbishskogo rajonu peredana do skladu Baranivskogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti 5 bereznya 1959 roku vidpovidno do rishennya Zhitomirskogo OVK 161 Pro likvidaciyu ta zminu administrativno teritorialnogo podilu okremih silskih rad oblasti s Ozhgiv peredane do skladu Mar yanivskoyi silskoyi radi Baranivskogo rajonu Likvidovana 11 sichnya 1960 roku vidpovidno do rishennya Zhitomirskogo oblvikonkomu 2 Pro zmini v administrativno teritorialnomu podili silskih rad v rajonah oblasti teritoriyu radi ta naseleni punkti radi priyednano do skladu Mar yanivskoyi silskoyi radi Baranivskogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti Primitki PDF Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini rosijska Zhitomir Izdanie Volynskogo gubernskogo otdela upravleniya 1923 s 143 Arhiv originalu PDF za 5 zhovtnya 2021 Procitovano 30 grudnya 2023 Kalakura O 2007 Polyaki v etnopolitichnih procesah na zemlyah Ukrayini u XX stolitti Kiyiv Znannya Ukrayini s 502 ISBN 978 966 02 4426 9 Procitovano 30 grudnya 2023 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Vkazano bilsh nizh odin pages ta page dovidka Zarecka T 2007 Poiltika radyanskoyi vladi shodo stvorennya polskih nacionalnih rajoniv v USRR PDF Problemi istoriyi Ukrayini fakti sudzhennya poshuki 2007 16 209 Procitovano 30 grudnya 2023 Panchuk M Kovalchuk O Chirko B Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Kiyiv Institut nacionalnih vidnosin i politologiyi NAN Ukrayini 1995 s 58 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2021 Procitovano 30 grudnya 2023 Kondratyuk R Samolyuk D Tabachnik B Dovidnik oficijne vidannya Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Zhitomir Volin 2007 s 181 200 466 507 513 541 552 562 563 Arhiv originalu PDF za 8 zhovtnya 2021 Procitovano 30 grudnya 2023 Ukrayinska RSR Administrativno teritorialnij podil na 1 veresnya 1946 roku Vidannya pershe Internet arhiv Kiyiv Ukrayinske vidavnictvo politichnoyi literaturi 1947 s 171 Procitovano 30 grudnya 2023 Ce nezavershena stattya pro Zhitomirsku oblast Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi