Турбідіти — геологічна асоціація гірських порід, сучасні та древні відкладення турбідітних потоків (течій), однією з головних ознак яких є ритмічність будови та градаційна шаруватість.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDBSbGRtOXVhV0Z1WDFSMWNtSnBaR2wwWlY5Q1pXTnJaUzFQWlhObExtcHdaeTh5TWpCd2VDMUVaWFp2Ym1saGJsOVVkWEppYVdScGRHVmZRbVZqYTJVdFQyVnpaUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Загальний опис
Турбідіти – відклади мулистих потоків на дні морів і океанів, представлені кластичними осадами різної крупності і форми зерен. В Т. зустрічаються залишки мілководних і прибережних організмів, перенесених мулистим потоком; іноді присутній вулканогенний матеріал тефра (тефротурбідіти); у викопному вигляді Т. відомі під назв. “туфові турбідіти". Мають широке розповсюдження серед сучасних і древніх відкладів (особливо серед осадів сейсмічно активних областей).
Свіжі турбідіти — це поєднання піску, алевриту та мулу. Древні турбідіти — пісковик, алевроліт та аргіліт після літифікації. Глибоководні турбідіти іноді вміщують перевідкладену мілководну фауну й залишки флори з суходолу. Піщані відклади на великих глибинах у більшості випадків є турбідітами.
Генезис
Турбідітні потоки, як правило, починаються на бровці шельфу і за рахунок гравітаційної енергії прямують вниз континентальним схилом системою підводних каньйонів до його підніжжя або і далі, до абісальної рівнини. Такий потік є турбулентним потоком суспензії осадового матеріалу, що відрізняється від навколишніх вод більшою густиною, переносить величезні обсяги континентального матеріалу з континентального шельфу до його підніжжя. Довжина і ширина турбідітних потоків може сягати кількох десятків кілометрів, потужність — до сотень метрів, швидкість — до 100 км/год, швидкість осадонакопичення — до 5 м за 100 років і більше.
Для турбідітів характерне ритмічне чергування прошарків з низу до гори: піски — алеврити — мул. Кожен такий тришаровий елемент ритму називається і утворюється в результаті одноразового сходження «лавини». Товщина циклу зазвичай 1 м і менше. Шарувата структура циклу пояснюється різною швидкістю осадження матеріалу в залежності від розміру частинок. Найбільша фракція (пісок) випадає відразу, потім — дрібніші. В тілі турбідіту міститься іноді тисячі таких циклів в залежності від віку та інтенсивності осадонакопичення на континенті. В цьому глибоководному осаді зустрічаються залишки мілководних та прибережних організмів, принесених каламутним потоком; іноді присутній вулканогенний матеріал — тефра (тефротурбідіти); у викопному виді вони відомі під назвою «туфові турбідіти».
Турбідіти бувають як сучасними, так і викопними, які утворилися в попередні геологічні епохи на дні древніх океанів, і підняті тепер вище рівня моря. Сучасні турбідіти відкладаються на глибинах понад 2000 м і розташовуються вздовж континентальних схилів. Найбільш тонкозерниста їх фракція, алеврит та мул, заповнюють плоскі абісальні рівнини. Товщина сучасних турбідітів рідко перевищує 1 км.
Класифікація
Серед турбідітів розрізняють:
- Проксимальні — відносно грубі, що утворились неподалік від джерела потоку.
- Дістальні — тонкі, що утворились на великій відстані від джерела потоку.
- Турбідіти туфові — утворення каламутних потоків на основі вулканогенного матеріалу.
Розповсюдження
Інколи турбідіти вкривають великі площі абісальних рівнин: біля узбережжя Каліфорнії, трог Пуерто-Рико, Мексиканська затока.
Історія дослідження
Детальне вивчення турбідітів почалось після значного землетрусу в районі Великої банки 19 листопада року. Тоді мутьєвими потоками було пошкоджено підводні телеграфні кабелі. На підводній рівнині утворився турбідіт завтовшки 1 м на площі 100 тис. км². Швидкість потоку становила 40-55 км/год. Максимальна дальність переносу осадового матеріалу становила 720 км.
Див. також
Примітки
- (рос.) Петрографический словарь. — М.: «Недра», 1981.
- (рос.) Геологический словарь: в 2-х томах. / Под редакцией К. Н. Паффенгольца и др. — М.: Недра, 1978.
- (рос.) Кеннет Дж. П. Морская геология. В 2-х т. Том 2. — М.: Мир, 1987. — 384 с.
Література
- (англ.) Arnold H. Bouma, Charles G. Stone, ed. (2000). Fine-Grained Turbidite Systems. American Association of Petroleum Geologists. .
- (англ.) S. A. Lomas, P. Joseph, ed. (2004). Confined Turbidite Systems. Geological Society of London. .
- (рос.) Петрографический словарь. — М.: «Недра», 1981.
- (рос.) Короновский Н. В. Общая геология. — М.: Издательство Московского университета, 2002.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Турбідіти |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Turbiditi geologichna asociaciya girskih porid suchasni ta drevni vidkladennya turbiditnih potokiv techij odniyeyu z golovnih oznak yakih ye ritmichnist budovi ta gradacijna sharuvatist Turbiditi miocenovi vidkladi Pivdennoyi Italiyi Turbiditi devonskogo piskoviku kopalnya NimechchinaZagalnij opisTurbiditi vidkladi mulistih potokiv na dni moriv i okeaniv predstavleni klastichnimi osadami riznoyi krupnosti i formi zeren V T zustrichayutsya zalishki milkovodnih i priberezhnih organizmiv perenesenih mulistim potokom inodi prisutnij vulkanogennij material tefra tefroturbiditi u vikopnomu viglyadi T vidomi pid nazv tufovi turbiditi Mayut shiroke rozpovsyudzhennya sered suchasnih i drevnih vidkladiv osoblivo sered osadiv sejsmichno aktivnih oblastej Svizhi turbiditi ce poyednannya pisku alevritu ta mulu Drevni turbiditi piskovik alevrolit ta argilit pislya litifikaciyi Glibokovodni turbiditi inodi vmishuyut perevidkladenu milkovodnu faunu j zalishki flori z suhodolu Pishani vidkladi na velikih glibinah u bilshosti vipadkiv ye turbiditami GenezisTurbiditni potoki yak pravilo pochinayutsya na brovci shelfu i za rahunok gravitacijnoyi energiyi pryamuyut vniz kontinentalnim shilom sistemoyu pidvodnih kanjoniv do jogo pidnizhzhya abo i dali do abisalnoyi rivnini Takij potik ye turbulentnim potokom suspenziyi osadovogo materialu sho vidriznyayetsya vid navkolishnih vod bilshoyu gustinoyu perenosit velichezni obsyagi kontinentalnogo materialu z kontinentalnogo shelfu do jogo pidnizhzhya Dovzhina i shirina turbiditnih potokiv mozhe syagati kilkoh desyatkiv kilometriv potuzhnist do soten metriv shvidkist do 100 km god shvidkist osadonakopichennya do 5 m za 100 rokiv i bilshe Dlya turbiditiv harakterne ritmichne cherguvannya prosharkiv z nizu do gori piski alevriti mul Kozhen takij trisharovij element ritmu nazivayetsya i utvoryuyetsya v rezultati odnorazovogo shodzhennya lavini Tovshina ciklu zazvichaj 1 m i menshe Sharuvata struktura ciklu poyasnyuyetsya riznoyu shvidkistyu osadzhennya materialu v zalezhnosti vid rozmiru chastinok Najbilsha frakciya pisok vipadaye vidrazu potim dribnishi V tili turbiditu mistitsya inodi tisyachi takih cikliv v zalezhnosti vid viku ta intensivnosti osadonakopichennya na kontinenti V comu glibokovodnomu osadi zustrichayutsya zalishki milkovodnih ta priberezhnih organizmiv prinesenih kalamutnim potokom inodi prisutnij vulkanogennij material tefra tefroturbiditi u vikopnomu vidi voni vidomi pid nazvoyu tufovi turbiditi Turbiditi buvayut yak suchasnimi tak i vikopnimi yaki utvorilisya v poperedni geologichni epohi na dni drevnih okeaniv i pidnyati teper vishe rivnya morya Suchasni turbiditi vidkladayutsya na glibinah ponad 2000 m i roztashovuyutsya vzdovzh kontinentalnih shiliv Najbilsh tonkozernista yih frakciya alevrit ta mul zapovnyuyut ploski abisalni rivnini Tovshina suchasnih turbiditiv ridko perevishuye 1 km KlasifikaciyaSered turbiditiv rozriznyayut Proksimalni vidnosno grubi sho utvorilis nepodalik vid dzherela potoku Distalni tonki sho utvorilis na velikij vidstani vid dzherela potoku Turbiditi tufovi utvorennya kalamutnih potokiv na osnovi vulkanogennogo materialu RozpovsyudzhennyaInkoli turbiditi vkrivayut veliki ploshi abisalnih rivnin bilya uzberezhzhya Kaliforniyi trog Puerto Riko Meksikanska zatoka Istoriya doslidzhennyaDetalne vivchennya turbiditiv pochalos pislya znachnogo zemletrusu v rajoni Velikoyi banki 19 listopada roku Todi mutyevimi potokami bulo poshkodzheno pidvodni telegrafni kabeli Na pidvodnij rivnini utvorivsya turbidit zavtovshki 1 m na ploshi 100 tis km Shvidkist potoku stanovila 40 55 km god Maksimalna dalnist perenosu osadovogo materialu stanovila 720 km Div takozhFlishPrimitki ros Petrograficheskij slovar M Nedra 1981 ros Geologicheskij slovar v 2 h tomah Pod redakciej K N Paffengolca i dr M Nedra 1978 ros Kennet Dzh P Morskaya geologiya V 2 h t Tom 2 M Mir 1987 384 s Literatura angl Arnold H Bouma Charles G Stone ed 2000 Fine Grained Turbidite Systems American Association of Petroleum Geologists ISBN 978 0 89181 353 8 angl S A Lomas P Joseph ed 2004 Confined Turbidite Systems Geological Society of London ISBN 978 1 86239 149 9 ros Petrograficheskij slovar M Nedra 1981 ros Koronovskij N V Obshaya geologiya M Izdatelstvo Moskovskogo universiteta 2002 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Turbiditi