Стрі́ха — солом'яна або очеретяна покрівля. Стріхою також називають нижній край такої покрівлі, що нависає над стіною (він відомий і як острі́шок). Для покриття стріхи використовують очерет у горстках або солому в кулях — обмолочених снопах.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5pTHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTVNVNE5TVkVNQ1ZDTURFdWFuQm5MekkxTUhCNExTVkVNQ1ZCTVNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1TVTROU1ZFTUNWQ01ERXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Такий тип дахів колись був звичайним у лісостеповій і степовій зонах України, досі поширений у спекотних країнах Азії, Африки, Південної Америки й Океанії. У Європі подібні покрівлі невеликих приватних будинків мали поширення до початку 1800-х років.
Глиносолом'яна покрівля — різновид солом'яної покрівлі.
Технологія покриття стріхи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV3TDFOdFpXUnpkRzl5Y0hOZlpIVmlZbVZzWnlWRE15VkJOWEprWHpJMlgyaGhiRzEwWVdzdWFuQm5Mekl5TUhCNExWTnRaV1J6ZEc5eWNITmZaSFZpWW1Wc1p5VkRNeVZCTlhKa1h6STJYMmhoYkcxMFlXc3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRpTDFKNWJXbGpaU1V5UTE4bFF6UWxPRVF1Y0M1Zk5qUWxNa05mYjNCeVlYWmhYM04wSlVNMUpUazVaV05vZVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFVubHRhV05sSlRKRFh5VkROQ1U0UkM1d0xsODJOQ1V5UTE5dmNISmhkbUZmYzNRbFF6VWxPVGxsWTJoNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDFKcFpYUmtaV3RyWlhKZllXRnVYMmhsZEY5M1pYSnJYeTFmUW14aGNtbGpkVzFmTFY4eU1ETTFPRFkyTmw4dFgxSkRSUzVxY0djdk1qSXdjSGd0VW1sbGRHUmxhMnRsY2w5aFlXNWZhR1YwWDNkbGNtdGZMVjlDYkdGeWFXTjFiVjh0WHpJd016VTROalkyWHkxZlVrTkZMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Спочатку влаштовують дахову обрешітку: крокви зі стійками, бантинами і латами. Останні прибивають цвяхами до кроков на відстані приблизно 40 см одна від одної (при традиційному способі лати прив'язували). Під краєм стріхи влаштовували дощатий карниз — поспособі́йку.
Далі готують кулі (у деяких місцевостях відомі як «парки» чи «стропи») з соломи або очерету, це називають «крученням кулів».
Залежно від напрямку колоскової частини кулів розрізняють «стріху під волоть» (кулі спрямовані колосками догори) і «стріху під гузир» (кулі спрямовані колосками донизу). Кулі, які клали на кутах (рогах) стріхи, називаються наріжницями.
Криття китицями
Китиці («жупи», «головачки») — зв'язані в місці колосків снопи. Найкраще підходить для стріхи житня солома, від жита ярового сіву. Китиці в'язали пізно восени: це було пов'язане не тільки з наявністю вільного часу в селян після збирання врожаю, але й з тим, що солома тоді набирала вологи і втрачала первісну ламкість. Околот брали руками, формували в місці колосся головку, згинаючи стебла, витягали жмут соломи, скручуючи з нього перевесло й обмотуючи ним за годинниковою стрілкою стебла під колосками. Обмотавши перевесло, кінець його просилювали під виток і витягали вниз паралельно стеблам. Потім витрушували рештки соломи, що залишилася незакріпленою. Готові китиці обрізали, надаючи їм однакової довжини. Частина китиці від перевесла до «гузиря» (кінця, протилежному колосу) називалась «подолок», а колоски, що виступали зверху — «бородою».
Крити стріху починали знизу, прив'язуючи китиці до лат вільним кінцем перевесла. Перевесло наступної китиці в ряду скручували зі залишком вільного кінця перевесла попередньої.
Було кілька способів розташування китиць на латах: починаючи з другої на кожній латі, починаючи з третьої через одну, починаючи з третьої на кожній латі. Послідовно розташовані ряди утворювали уступи — «карби». Товщина шару соломи сягала 50 см і більше.
Криття плескачами
Більш простий спосіб — криття «плескачами» («сніпками», «ручками», «пучками») — здвоєними сніпками. На відміну від китиць, вони не мають головки, тому поверхня стріхи виходить рівною, без уступів.
Матеріал в'яжуть у невеликі снопи, обв'язуючи їх солом'яним або мотузковим перевеслом у місці гузиря. Потім сніп розділяють вздовж на дві рівних частини, просовуючи між стеблами дерев'яну паличку 35 см завдовжки, сочевицеподібного перерізу (із загостреними крайками). Розділені «пасма» стебел перекручують одне відносно одного на 360°, при цьому перевесло має утворити «вісімку». Готовий куль складається з двох зв'язаних сніпків, що щільно прилягають один до одного.
Стріху починають крити знизу, надіваючи кулі на лати, таким чином, щоб обидва сніпки обхоплювали лату зверху і знизу. Нижній ряд виконували з кулів, зв'язаних не в місці гузиря, а в місці колосків, тобто він був спрямований гузирями донизу. Вищі ряди вже крили гузирями догори. Кожний куль повинен щільно прилягати до сусідніх, вищі ряди кулів мають перекривати нижні.
Криття ручками
Стріху могли крити і простими снопами («ручками», «пучками»), укріпляючи кожен ряд «ліскою» — поздовжньою горизонтальною жердиною, що прив'язувалася до лат пропущеними крізь шар соломи перевеслами або дротом.
Криття внатруску
Для криття стріхи «внатруску» використовували коротку солому, яку замочували у воді, отримуючи в'язку масу. Для кращого зчеплення соломи з обрешіткою на латах кріпили тибелі — дерев'яні кілочки 25 см завдовжки, або робили лати зі сучкуватих жердин. Вздовж нижнього краю стріхи вкладали кулі довгої соломи — щоб маса не сповзала донизу, для цієї мети могли використовувати й дошки. Через кожні 80-100 см стріхи укладали по периметрі горизонтальні сучкуваті жердини, які укріпляли солом'яну масу. Після висихання шар соломи сягав 80 см і більше.
Очеретяна стріха
Цей розділ потребує доповнення. (березень 2019) |
Стріхи можуть виконувати і з очерету.
Гребінь стріхи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJrTDAxMWMyVjFiVjl2Wmw5R2IyeHJYMEZ5WTJocGRHVmpkSFZ5WlY5aGJtUmZSWFJvYm05bmNtRndhSGxmYVc1ZlVIbHliMmhwZGw4dFgxQjViSGx3WlhSelgyaHZkWE5sWDNkcGRHaGZkMkYwWlhKdGFXeHNYeTFmTWpReU1DNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RUWFZ6WlhWdFgyOW1YMFp2Ykd0ZlFYSmphR2wwWldOMGRYSmxYMkZ1WkY5RmRHaHViMmR5WVhCb2VWOXBibDlRZVhKdmFHbDJYeTFmVUhsc2VYQmxkSE5mYUc5MWMyVmZkMmwwYUY5M1lYUmxjbTFwYkd4ZkxWOHlOREl3TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Гребінь стріхи влаштовували по-різному: з товстого шару дрібної утрамбованої соломи чи костриці, покритої шаром довгої соломи чи валком з довгої поздовжньої жердини, або з 1-2 рядів драниць. Зверху солому на гребені притискували з'єднаними під кутом жердинами — ключинами (пі́взенами, пі́взнями, півзи́нами).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTDAxdlpHVnNiRjlrWlhOZkpUSXlTSFZsWWlVeU1pVXlRMTlUZEhKdmFHUmhZMmhvWVhWelgyMXBkRjgwWDBacGNuTjBjeVZETXlWQk5IVnNaVzRsTWtOZlQySmxjbk5qYUhjbFF6TWxRVFJpYVhOamFHVnpYMDExYzJWMWJYTmtiM0ptWDBzbFF6TWxRa055Ym1KaFkyZ3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVTF2WkdWc2JGOWtaWE5mSlRJeVNIVmxZaVV5TWlVeVExOVRkSEp2YUdSaFkyaG9ZWFZ6WDIxcGRGODBYMFpwY25OMGN5VkRNeVZCTkhWc1pXNGxNa05mVDJKbGNuTmphSGNsUXpNbFFUUmlhWE5qYUdWelgwMTFjMlYxYlhOa2IzSm1YMHNsUXpNbFFrTnlibUpoWTJndWFuQm4uanBn.jpg)
Комбіновані дахи
Солом'яний дах могли поєднувати з дерев'яним: або завершувати дерев'яне покриття нижньої частини покрівлі солом'яною стріхою, або навпаки, робити верхню частину стріхи з дощок, драниці.
Властивості
Товстий шар соломи забезпечував прийнятну гідро- і високу термоізоляцію. На горищі хати зі стріхою навіть влітку було прохолодно. Недоліками стріхи є менша порівняно з іншими видами покриття довговічність і висока пожежонебезпечність.
У культурі
Стріха — уосібнена назва помешкання, оселі, хати, родинного вогнища.
Прислів'я, мовні звороти
- І горобець свою стріху має (із записів М. Номиса)
- На мою стріху мече, а на його паде
- Своя стріха — своя втіха
- Чужу стріху латає, а своя тече
- Під батьковою (батьківською) стріхою — у рідній хаті, у своїй сім'ї
- Під однією стріхою — в одному приміщенні, однією родиною
- Під чужою стріхою — у чужій хаті
Галерея
- Обрешітка під стріху з тибельованими латами
- Реставрація солом'яної стріхи. Полтавська область.
- Стріха з очерету. Крим. Реставрація.
- Реставрація солом'яної стріхи. Полтавська область.
- Стріха з «карбами» з села Медведівці. Музей у Пирогові.
- Стріха з очерету ретро-кав'ярні. Кінбурнський півострів. 2018 р.
- Хата зі стріхою з . , Рибнівський район Рязанської обл.
Технологія
- Дахова обрешітка під стріху
- Сніп для покриття стріхи
- Пристрій для розділення снопів надвоє
- Розділений надвоє сніп
- Перекручування перевесла снопа «вісімкою»
- Готовий куль
- Розташування кулів на латах обрешітки
Див. також
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Стріха |
Примітки
- Стріха // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Острішок // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Moir, J; Letts, John (1999), Thatch: Thatching in England 1790–1940, Research Transactions, English Heritage, 5.
- Поспособійка // Словарь української мови : в 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
- Парка // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Стріп // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Аліна Ярова, Національна академія наук України, Інститут мистецтвознавства, фольклористика та етнології ім. М. Т. Рильського. Традиційне житло Чернігівщини кінця XIX — початку XX століття. Монографія. — К. : ІМФЕ, 2017. — С. 194.
- Наріжниця // Словарь української мови : в 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
- Китиця // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Михайло Матійчук. Традиційні техніки покриття дахів на Бойківщині // Вісник Львівського університету. Серія історична. — Львів, 2012. — Вип. 47. — С. 373-392. з джерела 14 серпня 2018. Процитовано 15 серпня 2018.
Джерела
- Великий тлумачний словник української мови / Автор, керівник проекту і гол. редактор В. Т. Бусел. — Київ, Ірпінь: ВТФ Перун. 2001
- Енциклопедія українознавства для школярів і студентів/ Авт.-уклад. В. В. Оліфіренко, С. М. Оліфіренко, Т. В. Оліфіренко, Л. В. Оліфіренко.-Донецьк: Сталкер, 1999. — 496 с.
- Михайло Матійчук. Традиційні техніки покриття дахів на Бойківщині // Вісник Львівського університету. Серія історична. — Львів, 2012. — Вип. 47. — С. 373-392. з джерела 14 серпня 2018. Процитовано 15 серпня 2018.
- Бєзух Ю. В. Затишок для тіла і душі // Мелітопольський краєзнавчий журнал, 2018, № 11, с. 43-53
Посилання
- Стріха // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1966. — Т. 8, кн. XV : Літери Ст — Уц. — С. 1853. — 1000 екз.
![]() | Це незавершена стаття з будівництва. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Stri ha solom yana abo ocheretyana pokrivlya Strihoyu takozh nazivayut nizhnij kraj takoyi pokrivli sho navisaye nad stinoyu vin vidomij i yak ostri shok Dlya pokrittya strihi vikoristovuyut ocheret u gorstkah abo solomu v kulyah obmolochenih snopah Striha z ocheretu Krim U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Striha znachennya Takij tip dahiv kolis buv zvichajnim u lisostepovij i stepovij zonah Ukrayini dosi poshirenij u spekotnih krayinah Aziyi Afriki Pivdennoyi Ameriki j Okeaniyi U Yevropi podibni pokrivli nevelikih privatnih budinkiv mali poshirennya do pochatku 1800 h rokiv Glinosolom yana pokrivlya riznovid solom yanoyi pokrivli Tehnologiya pokrittya strihiStriha z dovgimi klyuchinami Shveciya Remont strihi Chehiya Obrizka kuliv na grebeni strihi Niderlandi Spochatku vlashtovuyut dahovu obreshitku krokvi zi stijkami bantinami i latami Ostanni pribivayut cvyahami do krokov na vidstani priblizno 40 sm odna vid odnoyi pri tradicijnomu sposobi lati priv yazuvali Pid krayem strihi vlashtovuvali doshatij karniz posposobi jku Dali gotuyut kuli u deyakih miscevostyah vidomi yak parki chi stropi z solomi abo ocheretu ce nazivayut kruchennyam kuliv Zalezhno vid napryamku koloskovoyi chastini kuliv rozriznyayut strihu pid volot kuli spryamovani koloskami dogori i strihu pid guzir kuli spryamovani koloskami donizu Kuli yaki klali na kutah rogah strihi nazivayutsya narizhnicyami Krittya kiticyami Kitici zhupi golovachki zv yazani v misci koloskiv snopi Najkrashe pidhodit dlya strihi zhitnya soloma vid zhita yarovogo sivu Kitici v yazali pizno voseni ce bulo pov yazane ne tilki z nayavnistyu vilnogo chasu v selyan pislya zbirannya vrozhayu ale j z tim sho soloma todi nabirala vologi i vtrachala pervisnu lamkist Okolot brali rukami formuvali v misci kolossya golovku zginayuchi stebla vityagali zhmut solomi skruchuyuchi z nogo pereveslo j obmotuyuchi nim za godinnikovoyu strilkoyu stebla pid koloskami Obmotavshi pereveslo kinec jogo prosilyuvali pid vitok i vityagali vniz paralelno steblam Potim vitrushuvali reshtki solomi sho zalishilasya nezakriplenoyu Gotovi kitici obrizali nadayuchi yim odnakovoyi dovzhini Chastina kitici vid perevesla do guzirya kincya protilezhnomu kolosu nazivalas podolok a koloski sho vistupali zverhu borodoyu Kriti strihu pochinali znizu priv yazuyuchi kitici do lat vilnim kincem perevesla Pereveslo nastupnoyi kitici v ryadu skruchuvali zi zalishkom vilnogo kincya perevesla poperednoyi Bulo kilka sposobiv roztashuvannya kitic na latah pochinayuchi z drugoyi na kozhnij lati pochinayuchi z tretoyi cherez odnu pochinayuchi z tretoyi na kozhnij lati Poslidovno roztashovani ryadi utvoryuvali ustupi karbi Tovshina sharu solomi syagala 50 sm i bilshe Krittya pleskachami Bilsh prostij sposib krittya pleskachami snipkami ruchkami puchkami zdvoyenimi snipkami Na vidminu vid kitic voni ne mayut golovki tomu poverhnya strihi vihodit rivnoyu bez ustupiv Material v yazhut u neveliki snopi obv yazuyuchi yih solom yanim abo motuzkovim pereveslom u misci guzirya Potim snip rozdilyayut vzdovzh na dvi rivnih chastini prosovuyuchi mizh steblami derev yanu palichku 35 sm zavdovzhki sochevicepodibnogo pererizu iz zagostrenimi krajkami Rozdileni pasma stebel perekruchuyut odne vidnosno odnogo na 360 pri comu pereveslo maye utvoriti visimku Gotovij kul skladayetsya z dvoh zv yazanih snipkiv sho shilno prilyagayut odin do odnogo Strihu pochinayut kriti znizu nadivayuchi kuli na lati takim chinom shob obidva snipki obhoplyuvali latu zverhu i znizu Nizhnij ryad vikonuvali z kuliv zv yazanih ne v misci guzirya a v misci koloskiv tobto vin buv spryamovanij guziryami donizu Vishi ryadi vzhe krili guziryami dogori Kozhnij kul povinen shilno prilyagati do susidnih vishi ryadi kuliv mayut perekrivati nizhni Krittya ruchkami Strihu mogli kriti i prostimi snopami ruchkami puchkami ukriplyayuchi kozhen ryad liskoyu pozdovzhnoyu gorizontalnoyu zherdinoyu sho priv yazuvalasya do lat propushenimi kriz shar solomi pereveslami abo drotom Krittya vnatrusku Dlya krittya strihi vnatrusku vikoristovuvali korotku solomu yaku zamochuvali u vodi otrimuyuchi v yazku masu Dlya krashogo zcheplennya solomi z obreshitkoyu na latah kripili tibeli derev yani kilochki 25 sm zavdovzhki abo robili lati zi suchkuvatih zherdin Vzdovzh nizhnogo krayu strihi vkladali kuli dovgoyi solomi shob masa ne spovzala donizu dlya ciyeyi meti mogli vikoristovuvati j doshki Cherez kozhni 80 100 sm strihi ukladali po perimetri gorizontalni suchkuvati zherdini yaki ukriplyali solom yanu masu Pislya visihannya shar solomi syagav 80 sm i bilshe Grebin strihi z klyuchinami Ocheretyana striha Cej rozdil potrebuye dopovnennya berezen 2019 Strihi mozhut vikonuvati i z ocheretu Grebin strihi Kombinovana pokrivlya vodyanogo mlina Grebin strihi vlashtovuvali po riznomu z tovstogo sharu dribnoyi utrambovanoyi solomi chi kostrici pokritoyi sharom dovgoyi solomi chi valkom z dovgoyi pozdovzhnoyi zherdini abo z 1 2 ryadiv dranic Zverhu solomu na grebeni pritiskuvali z yednanimi pid kutom zherdinami klyuchinami pi vzenami pi vznyami pivzi nami Model budinku z krokvyanoyu sistemoyu pid strihu Selo muzej Kyurnbah Bad Shussenrid Kombinovani dahi Solom yanij dah mogli poyednuvati z derev yanim abo zavershuvati derev yane pokrittya nizhnoyi chastini pokrivli solom yanoyu strihoyu abo navpaki robiti verhnyu chastinu strihi z doshok dranici VlastivostiTovstij shar solomi zabezpechuvav prijnyatnu gidro i visoku termoizolyaciyu Na gorishi hati zi strihoyu navit vlitku bulo proholodno Nedolikami strihi ye mensha porivnyano z inshimi vidami pokrittya dovgovichnist i visoka pozhezhonebezpechnist U kulturiStriha uosibnena nazva pomeshkannya oseli hati rodinnogo vognisha Prisliv ya movni zvoroti I gorobec svoyu strihu maye iz zapisiv M Nomisa Na moyu strihu meche a na jogo pade Svoya striha svoya vtiha Chuzhu strihu lataye a svoya teche Pid batkovoyu batkivskoyu strihoyu u ridnij hati u svoyij sim yi Pid odniyeyu strihoyu v odnomu primishenni odniyeyu rodinoyu Pid chuzhoyu strihoyu u chuzhij hatiGalereyaObreshitka pid strihu z tibelovanimi latami Restavraciya solom yanoyi strihi Poltavska oblast Striha z ocheretu Krim Restavraciya Restavraciya solom yanoyi strihi Poltavska oblast Striha z karbami z sela Medvedivci Muzej u Pirogovi Striha z ocheretu retro kav yarni Kinburnskij pivostriv 2018 r Hata zi strihoyu z Ribnivskij rajon Ryazanskoyi obl Tehnologiya Dahova obreshitka pid strihu Snip dlya pokrittya strihi Pristrij dlya rozdilennya snopiv nadvoye Rozdilenij nadvoye snip Perekruchuvannya perevesla snopa visimkoyu Gotovij kul Roztashuvannya kuliv na latah obreshitkiDiv takozhVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Striha Dah Palapa sporuda PrimitkiStriha Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Ostrishok Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Moir J Letts John 1999 Thatch Thatching in England 1790 1940 Research Transactions English Heritage 5 Posposobijka Slovar ukrayinskoyi movi v 4 t za red Borisa Grinchenka K Kievskaya starina 1907 1909 Parka Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Strip Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Alina Yarova Nacionalna akademiya nauk Ukrayini Institut mistectvoznavstva folkloristika ta etnologiyi im M T Rilskogo Tradicijne zhitlo Chernigivshini kincya XIX pochatku XX stolittya Monografiya K IMFE 2017 S 194 Narizhnicya Slovar ukrayinskoyi movi v 4 t za red Borisa Grinchenka K Kievskaya starina 1907 1909 Kiticya Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Mihajlo Matijchuk Tradicijni tehniki pokrittya dahiv na Bojkivshini Visnik Lvivskogo universitetu Seriya istorichna Lviv 2012 Vip 47 S 373 392 z dzherela 14 serpnya 2018 Procitovano 15 serpnya 2018 DzherelaVelikij tlumachnij slovnik ukrayinskoyi movi Avtor kerivnik proektu i gol redaktor V T Busel Kiyiv Irpin VTF Perun 2001 Enciklopediya ukrayinoznavstva dlya shkolyariv i studentiv Avt uklad V V Olifirenko S M Olifirenko T V Olifirenko L V Olifirenko Doneck Stalker 1999 496 s Mihajlo Matijchuk Tradicijni tehniki pokrittya dahiv na Bojkivshini Visnik Lvivskogo universitetu Seriya istorichna Lviv 2012 Vip 47 S 373 392 z dzherela 14 serpnya 2018 Procitovano 15 serpnya 2018 Byezuh Yu V Zatishok dlya tila i dushi Melitopolskij krayeznavchij zhurnal 2018 11 s 43 53PosilannyaStriha Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1966 T 8 kn XV Literi St Uc S 1853 1000 ekz Ce nezavershena stattya z budivnictva Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi