Соціальний прогрес — це ідея, що суспільство може покращитись або покращується в плані його соціальних, політичних та економічних структур. Це може статися внаслідок безпосередньої дії людини, як у соціального підприємства або через соціальну активність, або як природний аспект соціокультурної еволюції.
Поняття соціального прогресу було введено на початку 19-го століття, особливо в таких соціальних еволюціоністів, як Огюст Конт і Герберт Спенсер. Воно було присутнє в філософії з епохи Просвітництва. Поняттям соціального прогресу користуються різні політичні ідеології,— з різними теоріями щодо його досягннення,— починаючи від соціалістичних зліва і до фашистських справа.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlprTDBGdFpYSnBZMkZ1WDFCeWIyZHlaWE56WHlVeU9FcHZhRzVmUjJGemRGOXdZV2x1ZEdsdVp5VXlPUzVxY0djdk1qVXdjSGd0UVcxbGNtbGpZVzVmVUhKdlozSmxjM05mSlRJNFNtOW9ibDlIWVhOMFgzQmhhVzUwYVc1bkpUSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Просвітництво (1650—1800)
Великим проривом до цієї нової ідеї було в Європі Просвітництво, коли публіцисти і філософи почали розуміти, що люди самі можуть змінити суспільство і змінити свій спосіб життя. Замість того, щоб повністю бути виготовленими богами, збільшилося місце для ідеї, що люди самі зробили своє власне суспільство — і не тільки, як стверджував Джамбаттіста Віко, що люди практично зробили їх власне суспільство, вони також можуть повною мірою зрозуміти його. Це привело до появи нових наук, або прото-наук, в яких стверджувалося, про нові наукові знання про те, що суспільство було, і як можна його поліпшити.
У свою чергу, це призвело до прогресуючої думки, яка відрізняється від консервативної думки. Соціальні екологи скептично ставляться до панацеї від соціальних бід. На думку консерваторів, спроби радикально переробити суспільство зазвичай роблять речі гіршими. Едмунд Берк був провідним представником цього, хоча пізніше ліберали такі, як Фрідріх фон Гаєк дотримувалися схожих поглядів. Вони стверджують, що суспільство змінюється органічно і природно, і що грандіозні плани по переробці суспільства такі, як Французька революція, націонал-соціалізм і комунізм знищували суспільство шляхом видалення традиційних обмежень на здійснення влади.
Поняття свободи
Ця нова ідея передбачає нову концепцію людської свободи, тобто людина, самостійно створює своє власне життя, використовуючи свої власні судження. Спочатку це поняття з'явилося досить парадоксально; Таким чином, Жан-Жак Руссо писав: «Люди народжуються вільними, але скрізь у ланцюгах». Великий прорив був Французької революції 1789 року, яка надихнула багато нових філософських думок.
У філософії німецького мислителя Гегеля, історія радикально переробляє себе як постійний розвиток людства в напрямку до більшої свободи, постійно розширюючи межі свободи. Ця філософія досі релігійна та містична, однак, оскільки Гегель бачить історію як завершення єдності Бога зі світом, але в той же час, Гегель стверджував, і поставлений Логос або телеологія людської історії, і в повній мірі визнав, що і еволюційне і революційні перетворення проходили в історії. Це було обнадійлива філософія, яка раціональним чином бачить реальний прогрес, що відбувається в історії.
Можна було виявити людські досягнення, а також людські регресії до більш раннього стану. З точки зору Гегеля, якщо щось існувало, то це було розумним. Якщо вийшло з існування, це тому, що воно стало ірраціональним. Це містило дуже важливу ідею, проте слабо виражену, а саме, що історія не була випадковістю долі, але що вона може бути раціонально зрозумілою.
Марксистська теорія (кінець 19 століття)
Маркс розробив теорію історичного матеріалізму. Він описує стан середини 19-го століття в Маніфесті Комуністичної партії наступним чином:
«Буржуазія не може існувати, не викликаючи постійно революціювання знаряддя виробництва, і тим самим виробничі відносини, а з ними і всі відносини суспільства. Збереження старих способів виробництва в незмінному вигляді, було, навпаки, першою умовою існування всіх колишніх промислових класів. Постійні перевороти у виробництві, безперервне потрясіння всіх суспільних відносин, вічна непевність і рух відрізняють буржуазну епоху від усіх попередніх. Всі основні, швидко заморожені відносини, разом із супутніми їм, століттями освячені уявленнями і поглядами, руйнуються, всі виникаючі знову опиняються застарілими, перш ніж вони можуть перетворюватися в кістку. Все, що станове і застійне зникає, все, що священне опоганюється, і люди приходять, нарешті, до необхідності поглянути тверезими очима на реальний стан життя і свої відносини з його роду».
Крім того Маркс описав процес соціального прогресу, який, на його думку, заснований на взаємодії між продуктивними силами і виробничими відносинами:
«Жодна суспільна формація не гине раніше, ніж всі продуктивні сили, для яких вона були досить розроблені, а нові поліпшені виробничі відносини ніколи не замінить більш старі до того, матеріальні умови їх існування дозріли в рамках старого суспільства.»
Капіталізм на думку Маркс як процес постійної зміни, в яких зростання ринків розчинило всі пріоритети у житті людини, і Маркс визнає, що капіталізм є прогресивним, а не реакційним. Це майже абсолютна відмова від консервативного етосу, відповідно до якого нічого не змінюється в житті людини. Марксизм далі заявляє, що капіталізм, у своєму прагненні до збільшення прибутку і нових ринків, неминуче сіє насіння свого власного руйнування. Марксисти вважають, що в майбутньому, капіталізм буде замінений соціалізмом і зрештою комунізмом.
У модерній думці (20 століття)
Багато прихильників капіталізму, такі як Шумпетер, згодні з аналізом Маркса капіталізму як процесу постійної зміни через творче руйнування, але, на відміну від Маркса, вважали, і сподівалися, що капіталізм може тривати вічно.
Таким чином, до початку 20-го століття, дві протилежні школи — марксизм і лібералізм — вірили у можливість і бажаність постійної зміни і вдосконалення. Марксисти рішуче виступали проти капіталізму, а ліберали рішуче підтримували його, але одне про поняття вони обидва могли домовитися про існування модернізму, тенденція думки, підтверджує силу людини, щоб зробити, поліпшити і змінити своє суспільство, за допомогою наукових знань, техніки та практичного експериментування.
Постмодерністська думка (наприкінці 20-го століття)
У постмодерністській думці від 1980-х років неухильно набирають обертів грандіозні претензії модернізаторів неухильно знижуються, а саме поняття соціального прогресу знову ставиться під сумнів. У новому баченні, радикальні модерністи такі, як Йосип Сталін і Мао Цзедун з'являються як тоталітарні деспоти, чиє бачення соціального прогресу, вважається, повністю деформованим.
Постмодерністи 19 і 20 століть розуміли поняття прогресу — капіталізму і марксизму як дві сторони спектру Вони стверджують, що і капіталізм, і марксизм переоцінювали технологічні досягнення і матеріальне благополуччя, ігноруючи значення внутрішнього щастя і душевного спокою.
Постмодернізм стверджує, що обидва антиутопія і утопія одне і те ж, всеосяжні великих наративів з неможливими висновками. Романтизм нашого минулого повинен представити невдоволення західного і поставити суспільство в стан ностальгії, де модернізму боялися. Тут минуле знову представлене як вирішення наших насущних проблем.
В даний час ця тенденція думки про соціальний прогрес призводить до п'яти основних видів відповідей:
- Неоконсерватизм, який повертається до старої ідеї, що нічого по-справжньому не змінюється в людському стані, і вічних цінностей релігії. Здатність людей змінити що-небудь, крім самих себе значно переоцінена. Тут акцент робиться на шанування традиційного способу життя, який зарекомендував себе як чудовий у минулому, до якого ми повинні дотримуватися.
- Неолібералізм, який підтверджує міць і потенціал змін, але тільки на особистому, індивідуальному рівні. Ідея, що держава повинна бути інструментом соціального поліпшення в суспільстві в цілому була повністю відкинута; тільки вільні вибори, зроблені на ринках можуть містити будь-які надії соціального прогресу.
- Соціалізм стверджує, що держава як напрямок соціального прогресу може мати дуже важливі позитивні результати; на найпростішому рівні, могли б допомогти бідним, відбираючи в багатих. Це призводить до оборони державних послуг та активів, і справи на важких регулюваннях ринкової діяльності.
- Економіка ресурсів на основі ресурс-орієнтованої економіки буде замінений необхідністю для поточного грошового господарства, яке є «дефіцит-орієнтованим» або «нестача основи». Концепція автором якої є Фреско стверджує, що світ багатий природними ресурсами і енергією, і що — за допомогою сучасних технологій і розумної ефективності — потреби світового населення можуть бути задоволені з надлишком, хоча в той же час усунення нинішніх обмежень, представляється можливим через поняття економічної життєздатності.
- Різні аспекти нового радикалізму, які починаються питання про об'єктивні критерії, за якими ми могли б виміряти соціальний прогрес людини. Наприклад, продуктивність праці може бути критерієм соціального прогресу, але що на рахунок дитячої смертності? Цей вид мислення відкидає політичні традиції минулого, і стверджує, що різноманітність критеріїв повинна бути застосована для оцінки соціального прогресу. У деяких випадках це призводить до нових статутів моральних критеріїв, до яких суспільство має прагнути; в інших випадках, справжній життєвий досвід в суспільстві з усіма її складнощами підкреслюється.
Індекс соціального прогресу є інструментом, розробленим Міжнародною імперативною організацією соціального прогресу, яка вимірює ступінь, в якій країни розглянути соціальні та екологічні потреби своїх громадян. Є п'ятдесят два показники в трьох областях або аспектах: основні людські потреби, і основи благополуччя та можливості, які показують відносну продуктивність народів.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Socialnij progres ce ideya sho suspilstvo mozhe pokrashitis abo pokrashuyetsya v plani jogo socialnih politichnih ta ekonomichnih struktur Ce mozhe statisya vnaslidok bezposerednoyi diyi lyudini yak u socialnogo pidpriyemstva abo cherez socialnu aktivnist abo yak prirodnij aspekt sociokulturnoyi evolyuciyi Ponyattya socialnogo progresu bulo vvedeno na pochatku 19 go stolittya osoblivo v takih socialnih evolyucionistiv yak Ogyust Kont i Gerbert Spenser Vono bulo prisutnye v filosofiyi z epohi Prosvitnictva Ponyattyam socialnogo progresu koristuyutsya rizni politichni ideologiyi z riznimi teoriyami shodo jogo dosyagnnennya pochinayuchi vid socialistichnih zliva i do fashistskih sprava Prosvitnictvo 1650 1800 Velikim prorivom do ciyeyi novoyi ideyi bulo v Yevropi Prosvitnictvo koli publicisti i filosofi pochali rozumiti sho lyudi sami mozhut zminiti suspilstvo i zminiti svij sposib zhittya Zamist togo shob povnistyu buti vigotovlenimi bogami zbilshilosya misce dlya ideyi sho lyudi sami zrobili svoye vlasne suspilstvo i ne tilki yak stverdzhuvav Dzhambattista Viko sho lyudi praktichno zrobili yih vlasne suspilstvo voni takozh mozhut povnoyu miroyu zrozumiti jogo Ce privelo do poyavi novih nauk abo proto nauk v yakih stverdzhuvalosya pro novi naukovi znannya pro te sho suspilstvo bulo i yak mozhna jogo polipshiti U svoyu chergu ce prizvelo do progresuyuchoyi dumki yaka vidriznyayetsya vid konservativnoyi dumki Socialni ekologi skeptichno stavlyatsya do panaceyi vid socialnih bid Na dumku konservatoriv sprobi radikalno pererobiti suspilstvo zazvichaj roblyat rechi girshimi Edmund Berk buv providnim predstavnikom cogo hocha piznishe liberali taki yak Fridrih fon Gayek dotrimuvalisya shozhih poglyadiv Voni stverdzhuyut sho suspilstvo zminyuyetsya organichno i prirodno i sho grandiozni plani po pererobci suspilstva taki yak Francuzka revolyuciya nacional socializm i komunizm znishuvali suspilstvo shlyahom vidalennya tradicijnih obmezhen na zdijsnennya vladi Ponyattya svobodi Cya nova ideya peredbachaye novu koncepciyu lyudskoyi svobodi tobto lyudina samostijno stvoryuye svoye vlasne zhittya vikoristovuyuchi svoyi vlasni sudzhennya Spochatku ce ponyattya z yavilosya dosit paradoksalno Takim chinom Zhan Zhak Russo pisav Lyudi narodzhuyutsya vilnimi ale skriz u lancyugah Velikij proriv buv Francuzkoyi revolyuciyi 1789 roku yaka nadihnula bagato novih filosofskih dumok U filosofiyi nimeckogo mislitelya Gegelya istoriya radikalno pereroblyaye sebe yak postijnij rozvitok lyudstva v napryamku do bilshoyi svobodi postijno rozshiryuyuchi mezhi svobodi Cya filosofiya dosi religijna ta mistichna odnak oskilki Gegel bachit istoriyu yak zavershennya yednosti Boga zi svitom ale v toj zhe chas Gegel stverdzhuvav i postavlenij Logos abo teleologiya lyudskoyi istoriyi i v povnij miri viznav sho i evolyucijne i revolyucijni peretvorennya prohodili v istoriyi Ce bulo obnadijliva filosofiya yaka racionalnim chinom bachit realnij progres sho vidbuvayetsya v istoriyi Mozhna bulo viyaviti lyudski dosyagnennya a takozh lyudski regresiyi do bilsh rannogo stanu Z tochki zoru Gegelya yaksho shos isnuvalo to ce bulo rozumnim Yaksho vijshlo z isnuvannya ce tomu sho vono stalo irracionalnim Ce mistilo duzhe vazhlivu ideyu prote slabo virazhenu a same sho istoriya ne bula vipadkovistyu doli ale sho vona mozhe buti racionalno zrozumiloyu Marksistska teoriya kinec 19 stolittya Marks rozrobiv teoriyu istorichnogo materializmu Vin opisuye stan seredini 19 go stolittya v Manifesti Komunistichnoyi partiyi nastupnim chinom Burzhuaziya ne mozhe isnuvati ne viklikayuchi postijno revolyuciyuvannya znaryaddya virobnictva i tim samim virobnichi vidnosini a z nimi i vsi vidnosini suspilstva Zberezhennya starih sposobiv virobnictva v nezminnomu viglyadi bulo navpaki pershoyu umovoyu isnuvannya vsih kolishnih promislovih klasiv Postijni perevoroti u virobnictvi bezperervne potryasinnya vsih suspilnih vidnosin vichna nepevnist i ruh vidriznyayut burzhuaznu epohu vid usih poperednih Vsi osnovni shvidko zamorozheni vidnosini razom iz suputnimi yim stolittyami osvyacheni uyavlennyami i poglyadami rujnuyutsya vsi vinikayuchi znovu opinyayutsya zastarilimi persh nizh voni mozhut peretvoryuvatisya v kistku Vse sho stanove i zastijne znikaye vse sho svyashenne opoganyuyetsya i lyudi prihodyat nareshti do neobhidnosti poglyanuti tverezimi ochima na realnij stan zhittya i svoyi vidnosini z jogo rodu Krim togo Marks opisav proces socialnogo progresu yakij na jogo dumku zasnovanij na vzayemodiyi mizh produktivnimi silami i virobnichimi vidnosinami Zhodna suspilna formaciya ne gine ranishe nizh vsi produktivni sili dlya yakih vona buli dosit rozrobleni a novi polipsheni virobnichi vidnosini nikoli ne zaminit bilsh stari do togo materialni umovi yih isnuvannya dozrili v ramkah starogo suspilstva Kapitalizm na dumku Marks yak proces postijnoyi zmini v yakih zrostannya rinkiv rozchinilo vsi prioriteti u zhitti lyudini i Marks viznaye sho kapitalizm ye progresivnim a ne reakcijnim Ce majzhe absolyutna vidmova vid konservativnogo etosu vidpovidno do yakogo nichogo ne zminyuyetsya v zhitti lyudini Marksizm dali zayavlyaye sho kapitalizm u svoyemu pragnenni do zbilshennya pributku i novih rinkiv neminuche siye nasinnya svogo vlasnogo rujnuvannya Marksisti vvazhayut sho v majbutnomu kapitalizm bude zaminenij socializmom i zreshtoyu komunizmom U modernij dumci 20 stolittya Bagato prihilnikiv kapitalizmu taki yak Shumpeter zgodni z analizom Marksa kapitalizmu yak procesu postijnoyi zmini cherez tvorche rujnuvannya ale na vidminu vid Marksa vvazhali i spodivalisya sho kapitalizm mozhe trivati vichno Takim chinom do pochatku 20 go stolittya dvi protilezhni shkoli marksizm i liberalizm virili u mozhlivist i bazhanist postijnoyi zmini i vdoskonalennya Marksisti rishuche vistupali proti kapitalizmu a liberali rishuche pidtrimuvali jogo ale odne pro ponyattya voni obidva mogli domovitisya pro isnuvannya modernizmu tendenciya dumki pidtverdzhuye silu lyudini shob zrobiti polipshiti i zminiti svoye suspilstvo za dopomogoyu naukovih znan tehniki ta praktichnogo eksperimentuvannya Postmodernistska dumka naprikinci 20 go stolittya U postmodernistskij dumci vid 1980 h rokiv neuhilno nabirayut obertiv grandiozni pretenziyi modernizatoriv neuhilno znizhuyutsya a same ponyattya socialnogo progresu znovu stavitsya pid sumniv U novomu bachenni radikalni modernisti taki yak Josip Stalin i Mao Czedun z yavlyayutsya yak totalitarni despoti chiye bachennya socialnogo progresu vvazhayetsya povnistyu deformovanim Postmodernisti 19 i 20 stolit rozumili ponyattya progresu kapitalizmu i marksizmu yak dvi storoni spektru Voni stverdzhuyut sho i kapitalizm i marksizm pereocinyuvali tehnologichni dosyagnennya i materialne blagopoluchchya ignoruyuchi znachennya vnutrishnogo shastya i dushevnogo spokoyu Postmodernizm stverdzhuye sho obidva antiutopiya i utopiya odne i te zh vseosyazhni velikih narativiv z nemozhlivimi visnovkami Romantizm nashogo minulogo povinen predstaviti nevdovolennya zahidnogo i postaviti suspilstvo v stan nostalgiyi de modernizmu boyalisya Tut minule znovu predstavlene yak virishennya nashih nasushnih problem V danij chas cya tendenciya dumki pro socialnij progres prizvodit do p yati osnovnih vidiv vidpovidej Neokonservatizm yakij povertayetsya do staroyi ideyi sho nichogo po spravzhnomu ne zminyuyetsya v lyudskomu stani i vichnih cinnostej religiyi Zdatnist lyudej zminiti sho nebud krim samih sebe znachno pereocinena Tut akcent robitsya na shanuvannya tradicijnogo sposobu zhittya yakij zarekomenduvav sebe yak chudovij u minulomu do yakogo mi povinni dotrimuvatisya Neoliberalizm yakij pidtverdzhuye mic i potencial zmin ale tilki na osobistomu individualnomu rivni Ideya sho derzhava povinna buti instrumentom socialnogo polipshennya v suspilstvi v cilomu bula povnistyu vidkinuta tilki vilni vibori zrobleni na rinkah mozhut mistiti bud yaki nadiyi socialnogo progresu Socializm stverdzhuye sho derzhava yak napryamok socialnogo progresu mozhe mati duzhe vazhlivi pozitivni rezultati na najprostishomu rivni mogli b dopomogti bidnim vidbirayuchi v bagatih Ce prizvodit do oboroni derzhavnih poslug ta aktiviv i spravi na vazhkih regulyuvannyah rinkovoyi diyalnosti Ekonomika resursiv na osnovi resurs oriyentovanoyi ekonomiki bude zaminenij neobhidnistyu dlya potochnogo groshovogo gospodarstva yake ye deficit oriyentovanim abo nestacha osnovi Koncepciya avtorom yakoyi ye Fresko stverdzhuye sho svit bagatij prirodnimi resursami i energiyeyu i sho za dopomogoyu suchasnih tehnologij i rozumnoyi efektivnosti potrebi svitovogo naselennya mozhut buti zadovoleni z nadlishkom hocha v toj zhe chas usunennya ninishnih obmezhen predstavlyayetsya mozhlivim cherez ponyattya ekonomichnoyi zhittyezdatnosti Rizni aspekti novogo radikalizmu yaki pochinayutsya pitannya pro ob yektivni kriteriyi za yakimi mi mogli b vimiryati socialnij progres lyudini Napriklad produktivnist praci mozhe buti kriteriyem socialnogo progresu ale sho na rahunok dityachoyi smertnosti Cej vid mislennya vidkidaye politichni tradiciyi minulogo i stverdzhuye sho riznomanitnist kriteriyiv povinna buti zastosovana dlya ocinki socialnogo progresu U deyakih vipadkah ce prizvodit do novih statutiv moralnih kriteriyiv do yakih suspilstvo maye pragnuti v inshih vipadkah spravzhnij zhittyevij dosvid v suspilstvi z usima yiyi skladnoshami pidkreslyuyetsya Indeks socialnogo progresu ye instrumentom rozroblenim Mizhnarodnoyu imperativnoyu organizaciyeyu socialnogo progresu yaka vimiryuye stupin v yakij krayini rozglyanuti socialni ta ekologichni potrebi svoyih gromadyan Ye p yatdesyat dva pokazniki v troh oblastyah abo aspektah osnovni lyudski potrebi i osnovi blagopoluchchya ta mozhlivosti yaki pokazuyut vidnosnu produktivnist narodiv