Хі́на-мацу́рі (яп. 雛祭り, ひなまつり, МФА: [çinamat͡suɾʲi], «свято ляльок») — щорічне свято дівчат в Японії. Відмічається 3 березня. Походить від стародавнього придворного обряду відлякування злих духів навесні, в час цвітіння персика. Стало загальнонародним святом в 17 столітті. Полягає у побажанні щастя і здоров'я дівчатам, майбутнім дружинам. На свято в оселях родин, що мають доньок, виставляють святкові , прикраси, солодкі тістечка, біле саке та квіти персика. Хоча свято не має статусу національного, його святкують в усіх куточках країни. В іноземних мовах часто перекладається як Свя́то дівча́т.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE1TDBocGJtRmZiV0YwYzNWeWFWOWthWE53YkdGNUxtcHdaeTh5TlRCd2VDMUlhVzVoWDIxaGRITjFjbWxmWkdsemNHeGhlUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Назви
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDBGc1pYaGZTMTlVYjIxdlh6SXdNRFJmYUdsdVlTNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RRV3hsZUY5TFgxUnZiVzlmTWpBd05GOW9hVzVoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- Свя́то пе́рсиків (яп. 桃の節句, もものせっく, МФА: [momo no sek̚.ku̥ ])
- Свя́то ляльо́к (яп. 雛の節句, ひなのせっく, МФА: [çina no sek̚.ku̥ ])
- Свя́то змії́ (яп. 上巳の節句, じょうしのせっく, МФА: [d͡ʑоːɕі no sek̚.ku̥ ])
Дата
Свято дівчат традиційно відмічалося щороку 3 числа 3 місяця за японським сонячно-місячним календарем. За китайським гороскопом цей день називався «днем змія першої декади» місяця. В григоріанському календарі він припадав на початок квітня. 1873 року, в часи реставрації Мейдзі, японський уряд офіційно замінив японський календар григоріанським, а свято 3 числа 3 місяця закріпив за 3 березня. Центральні регіони країни прийняли нову дату святкування. Проте у сільській місцевості й північних краях Свято дівчат продовжують відмічати за старим календарем — 4 квітня.
Ляльки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV4TDBGZlpHOXNiRjlrYVhOd2JHRjVaV1JmWVhSZmRHaGxYMGRwY214ekpUSTNYMFpsYzNScGRtRnNKVEpEYUdsdVlTMXVhVzVuZVc4bE1rTnJZWFJ2Y21rdFkybDBlU1V5UTJwaGNHRnVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFCWDJSdmJHeGZaR2x6Y0d4aGVXVmtYMkYwWDNSb1pWOUhhWEpzY3lVeU4xOUdaWE4wYVhaaGJDVXlRMmhwYm1FdGJtbHVaM2x2SlRKRGEyRjBiM0pwTFdOcGRIa2xNa05xWVhCaGJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Стиль
Усталений комплект ляльок оформився на початку 19 століття. Усі вони одягнені в костюми придворної аристократії 9 — 12 століття. Ляльок виставляють на святкову підставку, прикрашену червоним кольором. У 17 столітті підставка була одноярусною, проте з кінця 18 століття стала багатоярусною. Зазвичай використовують три-, п'яти-, семи- або девятиярусні підставки. Окрім ляльок на підставці розміщують ширму, квіти, солодощі та інвентар ляльок — карети, скрині, хатнє начиння. Вся композиція символізує Імператорський палац, уособлення ідеальної заможної родини. На відміну від звичайних ляльок, святковими ляльками не граються, а лише милуються.
На підставці розміщують такі ляльки:
- Імператор (男雛, «чоловіча лялька») і Імператриця (女雛, «жіноча лялька»). У Східній Японії ляльку Імператора ставлять ліворуч, у Західній Японії — праворуч. Обидві фігури сидять на найвищому ярусі підставки, на квадратних кольорових матах, на тлі позолоченої ширми. Ляльки символізують чоловіка та дружину — ідеальну сім'ю.
- Три придворні дами (三人官女) — фрейліни Імператорського палацу. Одна з дам має вищипані брови і пофарбовані чорною фарбою зуби. Ляльки знаходяться на другому ярусі.
- П'ять музик (五人囃子) — музиканти Імператорського палацу. Двоє тримають великі барабани, один — малий барабан, один — флейту. Останній музика — співає. Ці ляльки уособлюють радість життя.
- Почет (随身) — ляльки двох міністрів та гвардійців Імператорського двору.
- Прислужники (仕丁) — челядь Імператорського палацу. Зазвичай виставляються групами по 3 особи.
Центри виготовлення
Джерела та література
Хіна-мацурі // 『日本大百科全書』 [Енциклопедія Ніппоніка]. — 第2版. — 東京: 小学館, 1994—1997. — 全26冊. (яп.)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Хіна-мацурі |
- (яп.) http://iroha-japan.net/iroha/A01_event/05_hinamatsuri.html [Архівовано 15 травня 2011 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Hi na macu ri yap 雛祭り ひなまつり MFA cinamat suɾʲi svyato lyalok shorichne svyato divchat v Yaponiyi Vidmichayetsya 3 bereznya Pohodit vid starodavnogo pridvornogo obryadu vidlyakuvannya zlih duhiv navesni v chas cvitinnya persika Stalo zagalnonarodnim svyatom v 17 stolitti Polyagaye u pobazhanni shastya i zdorov ya divchatam majbutnim druzhinam Na svyato v oselyah rodin sho mayut donok vistavlyayut svyatkovi prikrasi solodki tistechka bile sake ta kviti persika Hocha svyato ne maye statusu nacionalnogo jogo svyatkuyut v usih kutochkah krayini V inozemnih movah chasto perekladayetsya yak Svya to divcha t Svyatkovi lyalkiNazviErotichni lyalki dlya Svyata divchat Tomo Hirosima Svya to pe rsikiv yap 桃の節句 もものせっく MFA momo no sek ku Svya to lyalo k yap 雛の節句 ひなのせっく MFA cina no sek ku Svya to zmiyi yap 上巳の節句 じょうしのせっく MFA d ʑoːɕi no sek ku DataSvyato divchat tradicijno vidmichalosya shoroku 3 chisla 3 misyacya za yaponskim sonyachno misyachnim kalendarem Za kitajskim goroskopom cej den nazivavsya dnem zmiya pershoyi dekadi misyacya V grigorianskomu kalendari vin pripadav na pochatok kvitnya 1873 roku v chasi restavraciyi Mejdzi yaponskij uryad oficijno zaminiv yaponskij kalendar grigorianskim a svyato 3 chisla 3 misyacya zakripiv za 3 bereznya Centralni regioni krayini prijnyali novu datu svyatkuvannya Prote u silskij miscevosti j pivnichnih krayah Svyato divchat prodovzhuyut vidmichati za starim kalendarem 4 kvitnya LyalkiSvyatkovi lyalki u kompaktnomu komplekti na triyarusnij pidstavci Stil Ustalenij komplekt lyalok oformivsya na pochatku 19 stolittya Usi voni odyagneni v kostyumi pridvornoyi aristokratiyi 9 12 stolittya Lyalok vistavlyayut na svyatkovu pidstavku prikrashenu chervonim kolorom U 17 stolitti pidstavka bula odnoyarusnoyu prote z kincya 18 stolittya stala bagatoyarusnoyu Zazvichaj vikoristovuyut tri p yati semi abo devyatiyarusni pidstavki Okrim lyalok na pidstavci rozmishuyut shirmu kviti solodoshi ta inventar lyalok kareti skrini hatnye nachinnya Vsya kompoziciya simvolizuye Imperatorskij palac uosoblennya idealnoyi zamozhnoyi rodini Na vidminu vid zvichajnih lyalok svyatkovimi lyalkami ne grayutsya a lishe miluyutsya Na pidstavci rozmishuyut taki lyalki Imperator 男雛 cholovicha lyalka i Imperatricya 女雛 zhinocha lyalka U Shidnij Yaponiyi lyalku Imperatora stavlyat livoruch u Zahidnij Yaponiyi pravoruch Obidvi figuri sidyat na najvishomu yarusi pidstavki na kvadratnih kolorovih matah na tli pozolochenoyi shirmi Lyalki simvolizuyut cholovika ta druzhinu idealnu sim yu Tri pridvorni dami 三人官女 frejlini Imperatorskogo palacu Odna z dam maye vishipani brovi i pofarbovani chornoyu farboyu zubi Lyalki znahodyatsya na drugomu yarusi P yat muzik 五人囃子 muzikanti Imperatorskogo palacu Dvoye trimayut veliki barabani odin malij baraban odin flejtu Ostannij muzika spivaye Ci lyalki uosoblyuyut radist zhittya Pochet 随身 lyalki dvoh ministriv ta gvardijciv Imperatorskogo dvoru Prisluzhniki 仕丁 chelyad Imperatorskogo palacu Zazvichaj vistavlyayutsya grupami po 3 osobi Centri vigotovlennya Konosu SajtamaDzherela ta literaturaHina macuri 日本大百科全書 Enciklopediya Nipponika 第2版 東京 小学館 1994 1997 全26冊 yap PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Hina macuri yap http iroha japan net iroha A01 event 05 hinamatsuri html Arhivovano 15 travnya 2011 u Wayback Machine