Андрі́й Дм́итрович Са́харов (рос. Андре́й Дми́триевич Са́харов; 21 травня 1921, Москва — 14 грудня 1989, Москва) — радянський фізик, лауреат Нобелівської премії миру (1975), дійсний член АН СРСР (з 1953), співтворець водневої бомби, активний борець за права людини.
Андрій Дмитрович Сахаров | |
---|---|
рос. Андрей Дмитриевич Сахаров | |
![]() | |
Народився | 21 травня 1921 Москва, РРФСР |
Помер | 14 грудня 1989 (68 років) Москва, СРСР ·інфаркт міокарда |
Поховання | Востряковський цвинтар |
Країна | ![]() ![]() |
Національність | росіянин |
Діяльність | фізик, правозахисник, фізик-ядерник |
Alma mater | фізичний факультет МДУ (1942) |
Галузь | фізика |
Заклад | Фізичний інститут імені П. М. Лебедєва Фізичний інститут імені П. М. Лебедєва Фізичний інститут імені П. М. Лебедєва |
Посада | народний депутат СРСР[d] |
Вчене звання | академік АН СРСР (1953) |
Науковий ступінь | доктор фізико-математичних наук (1953) |
Науковий керівник | Тамм Ігор Євгенович[1] |
Відомі учні | d |
Членство | Національна академія наук США[2] Російська академія наук Академія наук СРСР Французька академія наук Американська академія мистецтв і наук Американське філософське товариство[2] |
Відомий завдяки: | термоядерна бомба |
Батько | d |
Мати | d |
У шлюбі з | Боннер Олена Георгієвна |
Нагороди | |
Особ. сторінка | sakharov.space |
![]() |
Життєпис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpoTHpFNU9URmZRMUJCWHpZek1qSXVhbkJuTHpFMU1IQjRMVEU1T1RGZlExQkJYell6TWpJdWFuQm4uanBn.jpg)
1948 року приєднався до групи Ігоря Тамма, що розробляла водневу бомбу, пізніше активно виступав за заборону ядерної зброї і ядерних випробувань, заснував Радянський комітет з прав людини, 1975 року був нагороджений Нобелівською премією миру («За безстрашну підтримку фундаментальних принципів миру між людьми та мужню боротьбу зі зловживанням владою і будь-якими формами придушення людської гідності»).
Напередодні 23-го з'їзду КПРС (1966) Сахаров разом з іншими ученими в листі до Леоніда Брежнєва застерігав про небезпеку відродження сталінізму в СРСР.
1968 року опублікував у «Самвидаві» меморандум «Про прогрес, мирне співробітництво та інтелектуальну свободу», в якому вимагав лібералізації СРСР і критикував українофобію у часи правління Сталіна (меморандум був поширений у світі багатьма мовами).
1970 року разом з фізиком В. Турчином та істориком Р. Медведєвим вислав відкритого листа до уряду СРСР (Л. Брежнєва, О. Косигіна та М. Підгорного) з пропозицією демократизувати СРСР. Одночасно Сахаров захищав права політичних в'язнів, протестував проти політичних репресій тощо. У цьому ж році (1970) разом з і В. Чалідзе створив і очолив у Москві Комітет прав людини СРСР.
З 1972 року Сахаров і Комітет прав людини неодноразово заступалися перед владою за ув'язнених діячів української культури, зокрема за Валентина Мороза, В'ячеслава Чорновола, Леоніда Плюща, Івана Багряного, Ніну Строкату-Караванську, Василя Стуса та ін.
Сахаров був прихильником комп'ютерних технологій і у своїх роботах часто описував перспективи їхнього застосування. У 60-х та 70-х багато з тодішніх ідей вважали фантастичними і справою надзвичайно далекого майбутнього, хоча й обговорювалися різноманітними вченими. Крім того, керівництво комуністичної партії доволі підозріло сприймало кібернетику, яка свого часу була оголошеною лженаукою. Сахаров був прихильником ідеї створення мережі на подобу сучасного Інтернету. 1974 року він писав про «створення всесвітньої інформаційної системи (ВІС), яка зробить доступним для кожного в будь-яку хвилину зміст будь-якої книги, коли-небудь і де-небудь опублікованої, зміст будь-якої статті, одержання будь-якої довідки… Навіть часткове здійснення ВІС глибоко вплине на життя кожної людини, на її дозвілля, на її інтелектуальний і художній розвиток. На відміну від телевізора, який є головним джерелом інформації для багатьох сучасників, ВІС буде надавати кожному максимальну свободу у виборі інформації й вимагати індивідуальної активності. Але воістину історична роль ВІС полягатиме в тому, що остаточно зникнуть усі бар'єри обміну інформацією між країнами та людьми».
У 1980 році разом зі своєю другою дружиною, дисиденткою-правозахисницею Оленою Боннер, був заарештований і відправлений у заслання в Горький (зараз Нижній Новгород) за критику дій радянського уряду в Афганістані.
Наприкінці 1986 року йому дозволили повернутися в Москву і зайняти своє місце в Академії Наук.
За ініціативою академіка А. Сахарова 1988 року розпочалось в республіках колишнього СРСР створення «Меморіалу».
Пам'ять
На його честь названо астероїд 1979 Сахаров.
Вулиця Академіка Сахарова у містах Львів, Тернопіль, Одеса.
Вулиця Сахарова у містах Дніпро, Сімферополь, Кривий Ріг, Миколаїв, Коломия.
[nl] між містами Арнем і Гюссен у Нідерландах.
Джерела та література
- Ковпак Л. В. Сахаров Андрій Дмитрович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 463. — .
Література
- В. Дем'яненко. Сахаров Андрій Дмитрович // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.:Парламентське видавництво, 2011. — с.654
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Сахаров Андрей Дмитриевич. Мир, прогресс, права человека. Статьи и выступления. — Ленинград : «Советский писатель». Ленинградское отделение, 1990. — 128 с. — (Новинка года) — Доп. тираж 200 000 прим. — . (рос.)
- Сергій Грабовський. Андрій Сахаров: людина на всі часи // Український тиждень. — 2011. — 21 трав.
Примітки
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Сахаров Андрій Дмитрович |
- Математичний генеалогічний проєкт — 1997.
- NNDB — 2002.
- А. Д. Сахаров. Мир через пол века [ 2011-06-06 у Wayback Machine.](рос.)
- Історична довідка. Всеукраїнське Товариство «Меморіал» ім. В. Стуса. Архів оригіналу за 23 червня 2013. Процитовано 27 липня 2010.
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Andri j Dm itrovich Sa harov ros Andre j Dmi trievich Sa harov 21 travnya 1921 Moskva 14 grudnya 1989 Moskva radyanskij fizik laureat Nobelivskoyi premiyi miru 1975 dijsnij chlen AN SRSR z 1953 spivtvorec vodnevoyi bombi aktivnij borec za prava lyudini Andrij Dmitrovich Saharovros Andrej Dmitrievich SaharovNarodivsya 21 travnya 1921 1921 05 21 Moskva RRFSRPomer 14 grudnya 1989 1989 12 14 68 rokiv Moskva SRSR infarkt miokardaPohovannya Vostryakovskij cvintarKrayina SRSR Rosijska SFRRNacionalnist rosiyaninDiyalnist fizik pravozahisnik fizik yadernikAlma mater fizichnij fakultet MDU 1942 Galuz fizikaZaklad Fizichnij institut imeni P M Lebedyeva Fizichnij institut imeni P M Lebedyeva Fizichnij institut imeni P M LebedyevaPosada narodnij deputat SRSR d Vchene zvannya akademik AN SRSR 1953 Naukovij stupin doktor fiziko matematichnih nauk 1953 Naukovij kerivnik Tamm Igor Yevgenovich 1 Vidomi uchni dChlenstvo Nacionalna akademiya nauk SShA 2 Rosijska akademiya nauk Akademiya nauk SRSR Francuzka akademiya nauk Amerikanska akademiya mistectv i nauk Amerikanske filosofske tovaristvo 2 Vidomij zavdyaki termoyaderna bombaBatko dMati dU shlyubi z Bonner Olena GeorgiyevnaNagorodi Nobelivska premiya miru 1975 Osob storinka sakharov spaceRoboti u Vikidzherelah Saharov Andrij Dmitrovich u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Saharov Ne plutati z Saharov Andrij Dmitrovich deputat VR URSR ZhittyepisPoshtova marka SRSR z vipusku Laureati Nobelivskoyi premiyi 1991 na chest akademika A D Saharova 1948 roku priyednavsya do grupi Igorya Tamma sho rozroblyala vodnevu bombu piznishe aktivno vistupav za zaboronu yadernoyi zbroyi i yadernih viprobuvan zasnuvav Radyanskij komitet z prav lyudini 1975 roku buv nagorodzhenij Nobelivskoyu premiyeyu miru Za bezstrashnu pidtrimku fundamentalnih principiv miru mizh lyudmi ta muzhnyu borotbu zi zlovzhivannyam vladoyu i bud yakimi formami pridushennya lyudskoyi gidnosti Naperedodni 23 go z yizdu KPRS 1966 Saharov razom z inshimi uchenimi v listi do Leonida Brezhnyeva zasterigav pro nebezpeku vidrodzhennya stalinizmu v SRSR 1968 roku opublikuvav u Samvidavi memorandum Pro progres mirne spivrobitnictvo ta intelektualnu svobodu v yakomu vimagav liberalizaciyi SRSR i kritikuvav ukrayinofobiyu u chasi pravlinnya Stalina memorandum buv poshirenij u sviti bagatma movami 1970 roku razom z fizikom V Turchinom ta istorikom R Medvedyevim vislav vidkritogo lista do uryadu SRSR L Brezhnyeva O Kosigina ta M Pidgornogo z propoziciyeyu demokratizuvati SRSR Odnochasno Saharov zahishav prava politichnih v yazniv protestuvav proti politichnih represij tosho U comu zh roci 1970 razom z i V Chalidze stvoriv i ocholiv u Moskvi Komitet prav lyudini SRSR Z 1972 roku Saharov i Komitet prav lyudini neodnorazovo zastupalisya pered vladoyu za uv yaznenih diyachiv ukrayinskoyi kulturi zokrema za Valentina Moroza V yacheslava Chornovola Leonida Plyusha Ivana Bagryanogo Ninu Strokatu Karavansku Vasilya Stusa ta in Saharov buv prihilnikom komp yuternih tehnologij i u svoyih robotah chasto opisuvav perspektivi yihnogo zastosuvannya U 60 h ta 70 h bagato z todishnih idej vvazhali fantastichnimi i spravoyu nadzvichajno dalekogo majbutnogo hocha j obgovoryuvalisya riznomanitnimi vchenimi Krim togo kerivnictvo komunistichnoyi partiyi dovoli pidozrilo sprijmalo kibernetiku yaka svogo chasu bula ogoloshenoyu lzhenaukoyu Saharov buv prihilnikom ideyi stvorennya merezhi na podobu suchasnogo Internetu 1974 roku vin pisav pro stvorennya vsesvitnoyi informacijnoyi sistemi VIS yaka zrobit dostupnim dlya kozhnogo v bud yaku hvilinu zmist bud yakoyi knigi koli nebud i de nebud opublikovanoyi zmist bud yakoyi statti oderzhannya bud yakoyi dovidki Navit chastkove zdijsnennya VIS gliboko vpline na zhittya kozhnoyi lyudini na yiyi dozvillya na yiyi intelektualnij i hudozhnij rozvitok Na vidminu vid televizora yakij ye golovnim dzherelom informaciyi dlya bagatoh suchasnikiv VIS bude nadavati kozhnomu maksimalnu svobodu u vibori informaciyi j vimagati individualnoyi aktivnosti Ale voistinu istorichna rol VIS polyagatime v tomu sho ostatochno zniknut usi bar yeri obminu informaciyeyu mizh krayinami ta lyudmi U 1980 roci razom zi svoyeyu drugoyu druzhinoyu disidentkoyu pravozahisniceyu Olenoyu Bonner buv zaareshtovanij i vidpravlenij u zaslannya v Gorkij zaraz Nizhnij Novgorod za kritiku dij radyanskogo uryadu v Afganistani Naprikinci 1986 roku jomu dozvolili povernutisya v Moskvu i zajnyati svoye misce v Akademiyi Nauk Za iniciativoyu akademika A Saharova 1988 roku rozpochalos v respublikah kolishnogo SRSR stvorennya Memorialu Pam yatNa jogo chest nazvano asteroyid 1979 Saharov Vulicya Akademika Saharova u mistah Lviv Ternopil Odesa Vulicya Saharova u mistah Dnipro Simferopol Krivij Rig Mikolayiv Kolomiya nl mizh mistami Arnem i Gyussen u Niderlandah Dzherela ta literaturaKovpak L V Saharov Andrij Dmitrovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 463 ISBN 978 966 00 1290 5 Literatura V Dem yanenko Saharov Andrij Dmitrovich Politichna enciklopediya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 s 654 ISBN 978 966 611 818 2 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Saharov Andrej Dmitrievich Mir progress prava cheloveka Stati i vystupleniya Leningrad Sovetskij pisatel Leningradskoe otdelenie 1990 128 s Novinka goda Dop tirazh 200 000 prim ISBN 5 265 01645 7 ros Sergij Grabovskij Andrij Saharov lyudina na vsi chasi Ukrayinskij tizhden 2011 21 trav PrimitkiVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Saharov Andrij Dmitrovich Matematichnij genealogichnij proyekt 1997 d Track Q829984 NNDB 2002 d Track Q1373513 A D Saharov Mir cherez pol veka 2011 06 06 u Wayback Machine ros Istorichna dovidka Vseukrayinske Tovaristvo Memorial im V Stusa Arhiv originalu za 23 chervnya 2013 Procitovano 27 lipnya 2010 Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3