Русалі́вка (стара назва Росолівка) — село в Україні, у Буцькій селищній громаді Уманського району Черкаської області. Розташоване на обох берегах річок Багва, Срібна та Гірський Тікич (притока Тікичу) за 27 км на північний схід від смт Маньківка. Населення становить 686 осіб (станом на 2005 р.).
село Русалівка | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Черкаська область |
Район | Уманський район |
Громада | Буцька селищна громада |
Облікова картка | картка |
Основні дані | |
Засноване | перша половина 17 століття |
Населення | 686 (на 1 січня 2005 року) |
Поштовий індекс | 20111 |
Телефонний код | +380 4748 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 49°08′25″ пн. ш. 30°25′30″ сх. д. / 49.14028° пн. ш. 30.42500° сх. д.Координати: 49°08′25″ пн. ш. 30°25′30″ сх. д. / 49.14028° пн. ш. 30.42500° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 228 м |
Водойми | р. Гірський Тікич |
Відстань до обласного центру | 121,1 (фізична) км |
Найближча залізнична станція | Поташ |
Відстань до залізничної станції | 33 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | с. Русалівка |
Сільський голова | Онуфрієнко Оксана Іванівна |
Карта | |
![]() Русалівка | |
![]() Русалівка | |
Мапа | |
|
Історія
Село виникло в першій половині XVII століття як «новоосаджене село Росолівка». Згадується і у зв'язку з закладенням у 1742 році та освяченням тут наприкінці 1755 року животівським уніатом протопопом Корнилієм Шпановським місцевої греко-католицької церкви св. Апостола Якова, брата Господнього та призначенням до неї священика Симеона Усаковського. Приєднана до православ'я у 1768 році. На той час тут налічувалося 50 дворів та 116 хат. Тоді ж, через співзвучність назви села зі словом «Русалка» його перейменували на Русалівка.
У польськомовному оригіналі документу, який містив у собі фундаційний привілей і презенту, надану фундатором Ф. С. Потоцьким священикові С. Усаковському, поселення назване Nova colonia Rosolovka (у перекладі «слобода Росолівка»). Тут же стверджується, що під час нападу та пограбування сусіднього села Красного Кута був шляхтич Росолівський.
У 1830 році село Русалівка, землі та 480 «ревізійних душ» належали польському магнатові Феліксу Пршигодському.
У 1864 році Лаврентій Похилевич так засвідчив про це поселення у своїх записах:
![]() | Русаловка, село в изгибе реки Тикича и по ручью Багвы с левой сторони впадающей в поименованную реку, между селами Кислином и Новой Греблей. Жителей обоего пола: православных 1520, римских католиковъ 3, земли 3238 десятин. Принадлежит Карлу Рокицкому. Церковь во имя св. Апостола Иакова, деревянная, 5-го класса, земли имеет 50 десятин. Построена 1742 года. Куплена в 1849 году от Феликса Пршигодського. | ![]() |
У 1900 році в Русалівці, що знаходилася на березі річки Гірський Тікич, було 478 дворів; кількість мешканців: чоловіків — 1238, жінок — 118. Тут діяли церква, церковно-приходське училище, водяний млин та вітряк.
У 1905 році село відносилося до Русалівської волості, Уманського повіту Київської губернії, у землекористуванні 3058 десятин землі; у селі було 469 дворів.
З 1909 по 1914 роки Липинський перебував почасти у Кракові, почасти у своєму власному маєтку Русалівські Чагари Уманського повіту (нині Черкаська область). Тут він господарював на хуторі, який подарував йому його дядько Адам Рокицький. Уже тоді Липинський усвідомлював необхідність повернення українському народові, який «живе, хоче жити і буде жити як народ незалежний», його еліти; ополяченій і польській шляхті в Україні треба визначитись: буде вона з народом, зійде з позиції колонізаторів чи опиратиметься ходові історії. Цю альтернативу Липинський сформулював у брошурі «Шляхта в Україні: її участь в житті українського народу на тлі його історії» (Краків, 1909), а також у статтях до журналу «Przegląd Krajowy» (Київ, 1909), до редакції якого він входив.
У 1913 році тут мешкало 2 492 особи; діяли школа грамоти та церковно-приходська. Продажем та виробництвом товарів і послуг займалися: магазин «Бакалія», лісовий та склад сільськогосподарських знарядь; до послуг населення був млин.
У 1932 році в селі розпочалася колективізація: створено два колгоспи — імені Калініна та імені Петровського. У 30-х роках закладено й освячено нову церкву, настоятелем якої був гуманіст і просвітитель Сава Богданович.
362 мешканця села воювали на фронтах Другої світової війни, з них 185 загинули, 143 нагороджені орденами і медалями. На братській могилі воїнів-визволителів 1952 і 1954 років споруджено пам'ятники. В 1969 році в селі встановлено обеліск Слави односельцям, що загинули на війні.
Станом на початок 1970-х років в селі працювали колгоспи ім. А. О. Жданова і ім. М. І. Калініна, за якими було закріплено 3829,3 га сільськогосподарських угідь, в тому числі 3538,7 га орної землі. Господарства спеціалізувались на вирощуванні зернових культур, було розвинуте м'ясо-молочне тваринництво. Працювали деревообробна і механічна майстерні, пилорама, млин. На той час в селі працювали середня та восьмирічна школи, будинок культури на 650 місць і клуб, дві бібліотеки з фондом 15,7 тисяч книг, два медичні пункти, пологовий будинок, дитячі ясла і садок, відділення зв'язку, ощадна каса, 5 магазинів.
Припускають, що у верхів'ї Гірського Тікича, саме в районі Русалівки побував сам Геродот. На землях села збереглося сім курганів, що охороняються державою як пам'ятки історії.
Сучасність
На території села є загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів (не діюча), сільський будинок культури з кінозалом на 650 місць, фельдшерсько-акушерський пункт, бібліотека з книжковим фондом понад 20 тисяч примірників.
Відомі люди
В селі народилися:
- Білецький Іван Омелькович — вояк Армії УНР.
- (*1915 — † 1989) — український літературознавець, доктор філологічних наук, професор;
- Оберемок Віра Климівна (1945—2015) — українська письменниця та журналістка
- Дробаха Анатолій Іванович (* 19 жовтня 1924 — † 8 грудня 1984);
- Скусніченко Яків Соловейович (* 5 лютого 1914 — † 30 вересня 1943);
- (* 1 лютого 1914 — † 23 лютого 1943)
Орденоносці Радянського Союзу
Галерея
- Вулиця Замощанська
- Сільська рада і ФАП
- Школа
- Будинок культури
- Річка Гірський Тікич
- Ставок на річці Багва
- Пам'ятник воїнам-односельцям
- Пам’ятний знак жертвам Голодомору
Виноски
- maps.vlasenko.net(рос.)
- www.warheroes.ru [ 2013-01-03 у Wayback Machine.](рос.)
- www.warheroes.ru [ 14 травня 2011 у Wayback Machine.](рос.)
Література
- Історія міст і сіл Української РСР. — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР. — 15 000 прим.
- Жадько В. Маньківщина. Не забуваймо рідного порогу.-К.,2006.-С.309
- Жадько В. Іду за Шевченком.-К.,2010-.С. 46.
- Жадько В. Київська земля-Тарасова колиска.-К.,2017.-С.390.
Посилання
- Русалівка // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 5 : Пе—С. — С. 591-592.
- Rusałówka, wieś przy ujściu rzeki Bahwy do Tykicza // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1889. — Т. X. — S. 22. (пол.)
- Русалівка // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1902. — Т. XV, cz. 2. — S. 562. (пол.)
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Rusali vka stara nazva Rosolivka selo v Ukrayini u Buckij selishnij gromadi Umanskogo rajonu Cherkaskoyi oblasti Roztashovane na oboh beregah richok Bagva Sribna ta Girskij Tikich pritoka Tikichu za 27 km na pivnichnij shid vid smt Mankivka Naselennya stanovit 686 osib stanom na 2005 r selo Rusalivka Krayina Ukrayina Oblast Cherkaska oblast Rajon Umanskij rajon Gromada Bucka selishna gromada Oblikova kartka kartka Osnovni dani Zasnovane persha polovina 17 stolittya Naselennya 686 na 1 sichnya 2005 roku Poshtovij indeks 20111 Telefonnij kod 380 4748 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 08 25 pn sh 30 25 30 sh d 49 14028 pn sh 30 42500 sh d 49 14028 30 42500 Koordinati 49 08 25 pn sh 30 25 30 sh d 49 14028 pn sh 30 42500 sh d 49 14028 30 42500 Serednya visota nad rivnem morya 228 m Vodojmi r Girskij Tikich Vidstan do oblasnogo centru 121 1 fizichna km Najblizhcha zaliznichna stanciya Potash Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 33 km Misceva vlada Adresa radi s Rusalivka Silskij golova Onufriyenko Oksana Ivanivna Karta Rusalivka Rusalivka Mapa Rusalivka u VikishovishiIstoriyaSelo viniklo v pershij polovini XVII stolittya yak novoosadzhene selo Rosolivka Zgaduyetsya i u zv yazku z zakladennyam u 1742 roci ta osvyachennyam tut naprikinci 1755 roku zhivotivskim uniatom protopopom Korniliyem Shpanovskim miscevoyi greko katolickoyi cerkvi sv Apostola Yakova brata Gospodnogo ta priznachennyam do neyi svyashenika Simeona Usakovskogo Priyednana do pravoslav ya u 1768 roci Na toj chas tut nalichuvalosya 50 dvoriv ta 116 hat Todi zh cherez spivzvuchnist nazvi sela zi slovom Rusalka jogo perejmenuvali na Rusalivka U polskomovnomu originali dokumentu yakij mistiv u sobi fundacijnij privilej i prezentu nadanu fundatorom F S Potockim svyashenikovi S Usakovskomu poselennya nazvane Nova colonia Rosolovka u perekladi sloboda Rosolivka Tut zhe stverdzhuyetsya sho pid chas napadu ta pograbuvannya susidnogo sela Krasnogo Kuta buv shlyahtich Rosolivskij U 1830 roci selo Rusalivka zemli ta 480 revizijnih dush nalezhali polskomu magnatovi Feliksu Prshigodskomu U 1864 roci Lavrentij Pohilevich tak zasvidchiv pro ce poselennya u svoyih zapisah Rusalovka selo v izgibe reki Tikicha i po ruchyu Bagvy s levoj storoni vpadayushej v poimenovannuyu reku mezhdu selami Kislinom i Novoj Greblej Zhitelej oboego pola pravoslavnyh 1520 rimskih katolikov 3 zemli 3238 desyatin Prinadlezhit Karlu Rokickomu Cerkov vo imya sv Apostola Iakova derevyannaya 5 go klassa zemli imeet 50 desyatin Postroena 1742 goda Kuplena v 1849 godu ot Feliksa Prshigodskogo U 1900 roci v Rusalivci sho znahodilasya na berezi richki Girskij Tikich bulo 478 dvoriv kilkist meshkanciv cholovikiv 1238 zhinok 118 Tut diyali cerkva cerkovno prihodske uchilishe vodyanij mlin ta vitryak U 1905 roci selo vidnosilosya do Rusalivskoyi volosti Umanskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi u zemlekoristuvanni 3058 desyatin zemli u seli bulo 469 dvoriv Z 1909 po 1914 roki Lipinskij perebuvav pochasti u Krakovi pochasti u svoyemu vlasnomu mayetku Rusalivski Chagari Umanskogo povitu nini Cherkaska oblast Tut vin gospodaryuvav na hutori yakij podaruvav jomu jogo dyadko Adam Rokickij Uzhe todi Lipinskij usvidomlyuvav neobhidnist povernennya ukrayinskomu narodovi yakij zhive hoche zhiti i bude zhiti yak narod nezalezhnij jogo eliti opolyachenij i polskij shlyahti v Ukrayini treba viznachitis bude vona z narodom zijde z poziciyi kolonizatoriv chi opiratimetsya hodovi istoriyi Cyu alternativu Lipinskij sformulyuvav u broshuri Shlyahta v Ukrayini yiyi uchast v zhitti ukrayinskogo narodu na tli jogo istoriyi Krakiv 1909 a takozh u stattyah do zhurnalu Przeglad Krajowy Kiyiv 1909 do redakciyi yakogo vin vhodiv U 1913 roci tut meshkalo 2 492 osobi diyali shkola gramoti ta cerkovno prihodska Prodazhem ta virobnictvom tovariv i poslug zajmalisya magazin Bakaliya lisovij ta sklad silskogospodarskih znaryad do poslug naselennya buv mlin U 1932 roci v seli rozpochalasya kolektivizaciya stvoreno dva kolgospi imeni Kalinina ta imeni Petrovskogo U 30 h rokah zakladeno j osvyacheno novu cerkvu nastoyatelem yakoyi buv gumanist i prosvititel Sava Bogdanovich 362 meshkancya sela voyuvali na frontah Drugoyi svitovoyi vijni z nih 185 zaginuli 143 nagorodzheni ordenami i medalyami Na bratskij mogili voyiniv vizvoliteliv 1952 i 1954 rokiv sporudzheno pam yatniki V 1969 roci v seli vstanovleno obelisk Slavi odnoselcyam sho zaginuli na vijni Stanom na pochatok 1970 h rokiv v seli pracyuvali kolgospi im A O Zhdanova i im M I Kalinina za yakimi bulo zakripleno 3829 3 ga silskogospodarskih ugid v tomu chisli 3538 7 ga ornoyi zemli Gospodarstva specializuvalis na viroshuvanni zernovih kultur bulo rozvinute m yaso molochne tvarinnictvo Pracyuvali derevoobrobna i mehanichna majsterni pilorama mlin Na toj chas v seli pracyuvali serednya ta vosmirichna shkoli budinok kulturi na 650 misc i klub dvi biblioteki z fondom 15 7 tisyach knig dva medichni punkti pologovij budinok dityachi yasla i sadok viddilennya zv yazku oshadna kasa 5 magaziniv Pripuskayut sho u verhiv yi Girskogo Tikicha same v rajoni Rusalivki pobuvav sam Gerodot Na zemlyah sela zbereglosya sim kurganiv sho ohoronyayutsya derzhavoyu yak pam yatki istoriyi SuchasnistNa teritoriyi sela ye zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv ne diyucha silskij budinok kulturi z kinozalom na 650 misc feldshersko akusherskij punkt biblioteka z knizhkovim fondom ponad 20 tisyach primirnikiv Vidomi lyudiV seli narodilisya Bileckij Ivan Omelkovich voyak Armiyi UNR 1915 1989 ukrayinskij literaturoznavec doktor filologichnih nauk profesor Oberemok Vira Klimivna 1945 2015 ukrayinska pismennicya ta zhurnalistka Geroyi Radyanskogo Soyuzu Drobaha Anatolij Ivanovich 19 zhovtnya 1924 8 grudnya 1984 Skusnichenko Yakiv Solovejovich 5 lyutogo 1914 30 veresnya 1943 1 lyutogo 1914 23 lyutogo 1943 Ordenonosci Radyanskogo Soyuzu 8 bereznya 1944 Orden Trudovogo Chervonogo Prapora Orden Znak PoshaniGalereyaVulicya Zamoshanska Silska rada i FAP Shkola Budinok kulturi Richka Girskij Tikich Stavok na richci Bagva Pam yatnik voyinam odnoselcyam Pam yatnij znak zhertvam GolodomoruVinoskimaps vlasenko net ros www warheroes ru 2013 01 03 u Wayback Machine ros www warheroes ru 14 travnya 2011 u Wayback Machine ros LiteraturaIstoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR K Golovna redakciya URE AN URSR 15 000 prim Zhadko V Mankivshina Ne zabuvajmo ridnogo porogu K 2006 S 309 Zhadko V Idu za Shevchenkom K 2010 S 46 Zhadko V Kiyivska zemlya Tarasova koliska K 2017 S 390 PosilannyaRusalivka Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 5 Pe S S 591 592 Rusalowka wies przy ujsciu rzeki Bahwy do Tykicza Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1889 T X S 22 pol Rusalivka Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1902 T XV cz 2 S 562 pol Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi