Роса́ва — село в Україні, в Обухівському районі Київської області. Населення становить 1883 особи.
село Росава | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Київська область | ||||
Район | Обухівський | ||||
Громада | Миронівська міська громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA32120090310054398 | ||||
Облікова картка | Росава | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1560 | ||||
Населення | 1883 | ||||
Площа | 60,9 км² | ||||
Густота населення | 30,92 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 08835 | ||||
Телефонний код | +380 4574 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 49°42′04″ пн. ш. 30°57′10″ сх. д. / 49.70111° пн. ш. 30.95278° сх. д.Координати: 49°42′04″ пн. ш. 30°57′10″ сх. д. / 49.70111° пн. ш. 30.95278° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 114 м | ||||
Водойми | р. Росава | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 08835, Київська обл., Обухівський р-н, с. Росава, вул. Центральна, 2 | ||||
Карта | |||||
![]() Росава | |||||
![]() Росава | |||||
Мапа | |||||
|
Географія
Село знаходиться при впадінні річки Кагарлик в річку Росава та біля струмка Раківка. Через село проходить автошлях Н01.
Герб
Опис: «На синьому три срібні краплі у косу балку, обтяжені червоними кулями.»
Білий та синій — кольори покровителя села Святого Миколая.
Срібні краплі — роса, вода — вказують на сучасну назву села (герб є промовистим), на річки, що злилися в один потік. У християнстві роса вважається символом Божої благодаті. У решті світу — божественним небесним даром, нектаром безсмертя.
Червоні круги, кулі — означають короваї, паляниці, коржі (у цьому випадку випечені з ячки) — вказують на стару назву Ячники. Роса з ячником свідчить про успадкування селом слави свого попередника.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZrTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSRjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVFd0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdYekU0T0RaZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVVlsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1JmSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQk1DVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNRjh4T0RnMlh5VkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Як свідчать історичні джерела 1648–1657 роках, у с. Росава (раніше с. Ячники) при Свято-Миколаївській церкві існувала школа. До 1910 р. дані про розвиток освіти на селі не конкретизовано.
З презенти 1730 року князя Любомирського старости Богуславського 1730 року 8 березня, що зберігалась в місцевій церкві, виходить, що в ті часи Росава мала назву Ячники.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTVOeVZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJERWxPRFlsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpUSTRKVVF3SlVFd0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVEk1WHpJdWFuQm5Mekl3TUhCNExTVkVNQ1U1UXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNU1U1TnlWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQmZKVEk0SlVRd0pVRXdKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3SlRJNVh6SXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Над Росаваю, в містечкі, є давнє замковище, обнесене великим муром. На полях поблизу села є величезна могила, яку звуть Розкопаною. Верхів'я її розрито та поруч багато менших могил. Деякі з них в 1860 році розкопані графом Костянтином Браницьким. У них знайдені людські кістки разом з кінськими. Разом з ними були залишки воїнської збруї: вуздечки, стремена, шаблі, піки та кольчуги. Всі ці речі татарського походження зберігались в музеї графа.
В цьому захищеному місці на початку XVII століття козаки під керівництвом Томіленка стояли кілька місяців табором під час війни з польськими військами, які стояли в Богуславі. Через деякій час тут був обраний гетьманом Сава Кононович замість Томіленка.
В 1661 році тут кілька місяців стояв обозом Юрій Хмельницький, очікуючи поляків та татар, щоб разом перебратися через Дніпро та виступити проти московського царя.
Відомо, що в 1740 році в селі було 30 дворів.
В 1752 році була побудована дерев'яна церква Святого Миколая.
В 1790 році в селі було 120 дворів та 1365 мешканців.
В XIX столітті тривалий час село належало поміщикам Браницьким.
В 1852 році церква біла перероблена та піднята на кам'яний фундамент. Побудована нова дзвіниця. Всі стіни були перефарбовані наново.
В церкві зберігалася чудова срібна чаша з прибором, подарована місцевим протоієреєм Стефаном Ковальським. Сам протоієрей похований при церкві разом з дружиною. Вартість чаші становила близько 200 рублів.
За відомостями 1864 року з довідника Лаврентія Похилевича, в селі мешкало 1441 православних, 11 римокатоликів та 465 євреїв.
На початку XX століття сільські землі були в довготривалій оренді у фермера Феофіла Івановича Гутовського. Землеробство велось по чотирипольній системі. Звичайні селяни використовували трипольну.
Станом на 1885 рік у колишньому власницькому селі Козинської волості Канівського повіту Київської губернії мешкало 1778 осіб, налічувалось 335 дворових господарств, існувала православна парафіяльна церква святого Миколая Чудотворця (1752), єврейський молитовний будинок, школа, 2 постоялих двори, 2 постоялих будинків, 32 лавки, водяний млин, 3 крупорушки.
За переписом 1897 року кількість мешканців зросла до 3691 особи (1803 чоловічої статі та 1888 — жіночої), з яких 3545 — православної віри.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSRjhsUkRFbE9UUWxSREFsUWpJbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWprbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWtWZkpVUXdKVUpESlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsySlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZYeVZFTUNWQ01TVkVNU1U0TXlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE0xOGxSREFsUWpKZkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsyWHlWRU1DVkJNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4eE9EZzJYeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE15NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlRsR0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRVh5VkVNU1U1TkNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNPU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSVjhsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWtWZkpVUXdKVUl4SlVReEpUZ3pKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6WHlWRU1DVkNNbDhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWmZKVVF3SlVFd0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdYekU0T0RaZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSRjhsUkRFbE9UUWxSREFsUWpJbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWprbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9UZGZKVVF3SlVJeEpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1ZDTWw4bFJERWxPREVsUkRBbFFqVWxSREFsUWtJbFJERWxPVFpmSlVRd0pVRXdKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3WHpFNE9EWmZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVVF4SlRnekxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VZbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREFsUWtSZkpVUXhKVGswSlVRd0pVSXlKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSTVKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXhKVGszWHlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTVObDhsUkRBbFFqSmZKVVF4SlRneEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1ZCTUNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01GOHhPRGcyWHlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Станом на 1900 рік в селі мешкало 3674 особи. 1826 чоловіків та 1848 жінок. Налічувалось 567 дворів. Загалом селу належало 2955 десятин землі. Також в селі була 1 церква, 2 єврейські синагоги, 1 церковно-приходська школа, 1 аптека, 1 фельдшер, 2 постоялих двори, 1 водяний млин, 8 повітряних млинів, 19 топчакових та 8 кузень. Продовольчий капітал на 1900 рік становив 9102 руб 21 коп.
Єврейське поселення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVObDhsUkRFbE9ESWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVReEpUazJYeVZFTVNVNU5DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U1TjE4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVmZKVVF3SlVFd0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUl5SlVReEpUazJYekU1TVRsZkpVUXhKVGd3SlVReEpUazJKVVF3SlVKQkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1RjbFJEQWxRakFsUkRBbFFqTWxSREFsUWpnbFJEQWxRakVsUkRBbFFrSWxSREVsT1RaZkpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1Tmw4bFJERWxPVFFsUkRBbFFqSWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRFbE9UZGZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUpGWHlWRU1DVkJNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNU1U1Tmw4eE9URTVYeVZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
В Росаві було велике поселення євреїв. Окрема частина села де жили євреї звалась містечком. Така назва збереглася і донині. До революції тут мешкало близько 300 родин євреїв. За відомостями 1900 року в селі було дві синагоги.
1877 рік. Рапорт приходського священника про відведення землі для єврейського кладовища в селі Росава Канівського повіту.
1877 рік. Справа про будівництво Талмуд-Тори в селі Росава.
1880 рік. Перепис євреїв села Росава.
1886 рік. Справа про будівництво єврейської бані в селі Росава.
1892 рік. Справа про єврейський молитвений будинок в селі Росава.
- Єврейські погроми 1919 року.
В лютому-березні 1919 на Київщіні проходили масові єврейські погроми. Росава не стала винятком. Всього в селі було чотири великих погроми, після чого єврейське містечко припинило існування.
В лютому 1919 року в Росаві пройшло три погроми з великою кількістью вбитих, поранених та зґвалтованих. В березні трапилось декілька пограбувань різними бандами.
Серед визнаних нападників були червоноармійці шостого полку Таращанської дивізії, банда Григорьєва та Денікінські війська. Останні нищили село майже шість тижнів. За документами спеціальних комісій в селі були спалені та зруйновані всі єврейські хати.
Місцеві селяни переховували євреїв. Однак кара за це була сувора.
Загалом було вбито близько 80 людей. Майже все населення евакуювалося до Богуслава. Впродовж 1919 та 1920 років в Богуславі загинули від епідемій та хвороб більш ніж 150 селян Росави.
Євреї вже ніколи не повертались до села. Ще довго стояло велике єврейське кладовище. Але час бере своє. Занедбані пам'ятники використовувались у будівництві. А потім воно було остаточно ліквідавано. На цьому місці зараз поле.
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 2333 | 96.80% |
російська | 69 | 2.86% |
вірменська | 5 | 0.21% |
румунська | 1 | 0.04% |
інші/не вказали | 2 | 0.09% |
Усього | 2410 | 100% |
Освіта
У власному будинку місцевого поміщика 15 листопада 1913 року відкрилося двокласне початкове народне училище. Станом на 1914 рік в училищі навчалося 178 дітей, з них: 116 хлопців та 62 дівчини. Першим завідувачем (директором) училища був Костянтин Гаврилович Іванов, вчителювали о. Михайло Єрофєєв, Марія Семенівна Донченкова, Агрипіна Фомівна Суслова, Андрій Іванович Доманицький (Закон Божий). Казна та земство виділяли для роботи училища разом 2400 рублів на рік, що було досить вагомою сумою, як на той час. У 1944 році тут розташовувався пересувний радянський шпиталь № 2418. У січні 2019 року на фасаді школи встановлена пам'ятна таблиця, яка коротко сповіщає про історію школи. Нині у приміщенні школи діє Миронівський міжшкільний навчально-виробничий комбінат, де навчають водійському ремеслу.
Відомі люди
- Народилися
- — Герой Радянського Союзу;
- Мироненко Анатолій Антонович (1937) — український письменник.
- Мостіпан Уляна Миколаївна (1944) — український політик, народний депутат України V та VI скликань.
- Натикач Петро Іванович (1947) — дослідник історії України, краєзнавець.
- Никоненко Петро Макарович (1936) — український вчений, заслужений працівник народної освіти України.
- — козак 2-ї бригади 4-ї Київської дивізії Армії УНР, герой Другого Зимового походу;
- Яценко Юрій Петрович — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни 2014—2015 років.
Метричні книги та переписи населення села Росава в архівах України
Перепис виборщиків до Державної Думи по Канівському повіту за 1912 рік. Дивитись онлайн
Центральний державний історичний архів України. м. Київ, вул. Солом'янська 24.
Сповідні відомості. церква св. Миколая
1801 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 139.
1802 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 151.
1816 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 169.
1822 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 227.
1823 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 327а.
1827 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 252.
1830 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 276.
1834 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 303.
1844 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 660.
1848 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 748.
1866 рік. Фонд 127, опис 1015, справа 1104.
Метричні книги. церква св. Миколая
Рік | Фонд | Опис | Справа |
1795 | 127 | 1012 | 1002 |
1797 | 127 | 1012 | 1069 |
1800 | 127 | 1012 | 1162 |
1801 | 127 | 1012 | 1182 |
1802 | 127 | 1012 | 1198 |
1805 | 127 | 1012 | 1249a |
1807 | 127 | 1012 | 1278 |
1808 | 127 | 1012 | 1293 |
1809 | 127 | 1012 | 1303 |
1810 | 127 | 1012 | 1319 |
1811 | 127 | 1012 | 1335 |
1812 | 127 | 1012 | 1350 |
1813 | 127 | 1012 | 1362 |
1814 | 127 | 1012 | 1376 |
1815 | 127 | 1012 | 1390 |
1816 | 127 | 1012 | 1404 |
1818 | 127 | 1012 | 1434 |
1819 | 127 | 1012 | 1451 |
1821 | 127 | 1012 | 1481 |
1821 | 127 | 1012 | 1482 |
1823 | 127 | 1012 | 1509 |
1824 | 127 | 1012 | 1524 |
1825 | 127 | 1012 | 1495 |
1825 | 127 | 1012 | 1539 |
1826 | 127 | 1012 | 1556 |
1827 | 127 | 1012 | 1575 |
1828 | 127 | 1012 | 1592 |
1829 | 127 | 1012 | 1612 |
1830 | 127 | 1012 | 1631 |
1832 | 127 | 1012 | 1676 |
1833 | 127 | 1012 | 1704 |
1834 | 127 | 1012 | 1730а |
1835 | 127 | 1012 | 1757 |
1836 | 127 | 1012 | 1792 |
1837 | 127 | 1012 | 1828 |
1838 | 127 | 1012 | 1861 |
1839 | 127 | 1012 | 1895 |
1840 | 127 | 1012 | 1948 |
1841 | 127 | 1012 | 2014 |
1842 | 127 | 1012 | 2065 |
1844 | 127 | 1012 | 2188 |
1845 | 127 | 1012 | 2246 |
1846 | 127 | 1012 | 2313a |
1847 | 127 | 1012 | 2389 |
1849 | 127 | 1012 | 2535a |
1850 | 127 | 1012 | 2594 |
1851 | 127 | 1012 | 2676 |
1852 | 127 | 1012 | 2744 |
1853 | 127 | 1012 | 2813 |
1855 | 127 | 1012 | 2960 |
1856 | 127 | 1012 | 3021 |
1857 | 127 | 1012 | 3095 |
1858 | 127 | 1012 | 3220 |
1859 | 127 | 1012 | 3218 |
1860 | 127 | 1012 | 3284 |
1861 | 127 | 1012 | 3342 |
1862 | 127 | 1012 | 3413 |
1863 | 127 | 1012 | 3476 |
1864 | 127 | 1012 | 3537 |
1865 | 127 | 1012 | 1198 |
1865 | 127 | 1012 | 3596a |
1866 | 127 | 1012 | 3669 |
1867 | 127 | 1012 | 3737 |
1868 | 127 | 1012 | 3819 |
1869 | 127 | 1012 | 3923 |
1870 | 127 | 1012 | 4035 |
1871 | 127 | 1012 | 4134 |
1872 | 127 | 1012 | 4245 |
1876 | 127 | 1078 | 1481 |
1877 | 127 | 1078 | 143 |
1878 | 127 | 1078 | 1489 |
1879 | 127 | 1078 | 1495 |
1880 | 127 | 1078 | 1506 |
1881 | 127 | 1078 | 1517 |
1882 | 127 | 1078 | 1526 |
1883 | 127 | 1078 | 149 |
1884 | 127 | 1078 | 1545 |
1885 | 127 | 1078 | 1556 |
1887 | 127 | 1078 | 1578 |
1888 | 127 | 1078 | 1581 |
1889 | 127 | 1078 | 1592 |
1890 | 127 | 1078 | 157 |
1891 | 127 | 1078 | 1598 |
1893 | 127 | 1078 | 1616 |
1894 | 127 | 1078 | 1627 |
1895 | 127 | 1078 | 1636 |
1897 | 127 | 1078 | 1647 |
1898 | 127 | 1078 | 1652 |
1900 | 127 | 1078 | 1670 |
1901 | 127 | 1078 | 1678 |
1902 | 127 | 1078 | 1684 |
1903 | 127 | 1078 | 1695 |
1904 | 127 | 1078 | 1701 |
1905 | 127 | 1078 | 1708 |
1907 | 127 | 1078 | 1718 |
1908 | 127 | 1078 | 1726 |
1909 | 127 | 1078 | 1740 |
1910 | 127 | 1078 | 1749 |
1911 | 127 | 1079 | 625 |
1912 | 127 | 1079 | 638 |
1914 | 127 | 1079 | 646 |
1916 | 127 | 1079 | 651 |
1917 | 127 | 1079 | 616 |
Єврейські переписи населення села Росава
Державний архів Київської області. м. Київ, вул. Мельникова 40.
1865 рік. Фонд 1, опис 295, справа 60281 Дивитись онлайн
1875 рік. Фонд 12, опис 6, справа 644 Дивитись онлайн
1880 рік. Фонд 1, опис 295, справа 77174 Дивитись онлайн
1883 рік. Фонд 1, опис 325, справа 72 Дивитись онлайн
1894 рік. Фонд 1, опис 325, справа 203 Дивитись онлайн
1907 рік. Фонд 1, опис 141, справа 769 Дивитись онлайн
1913 рік. Фонд 1, опис 147, справа 362 Дивитись онлайн
1920 рік. Переписи жертв погромів. Фонд Р-3050, опис 1, спр 152.
Див. також
Примітки
- Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- Населенные места Российской империи в 500 и более жителей с указанием всего наличного в них населения и числа жителей преобладающих вероисповеданий : по данным первой всеобщей переписи населения 1897 г. / Под ред. Н. А. Тройницкого — С.-Пб. : Типография «Общественная польза»: [паровая типолитография Н. Л. Ныркина], 1905. — С. 1-86. — X, 270, 120 с.(рос. дореф.)
- Памятная книжка народныхъ училищъ и другихъ учебныхъ заведеній Кіевской Дирекціи на 1914—1915 уч. г. — Умань : Типографія «Энергія» Х. Баренбойма и Я. Нерельштейна, 1914. — С. 324—325.(рос. дореф.)
- [1]
- http://cdiak.archives.gov.ua/baza_geog_pok/church/rosa_001.xml
Джерела
- Росава // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 5 : Пе—С. — С. 539.
Посилання
![]() | |
---|---|
![]() | село Росава (2015 р.) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Rosa va selo v Ukrayini v Obuhivskomu rajoni Kiyivskoyi oblasti Naselennya stanovit 1883 osobi selo RosavaGerb PraporKrayina UkrayinaOblast Kiyivska oblastRajon ObuhivskijGromada Mironivska miska gromadaKod KATOTTG UA32120090310054398Oblikova kartka Rosava Osnovni daniZasnovane 1560Naselennya 1883Plosha 60 9 km Gustota naselennya 30 92 osib km Poshtovij indeks 08835Telefonnij kod 380 4574Geografichni daniGeografichni koordinati 49 42 04 pn sh 30 57 10 sh d 49 70111 pn sh 30 95278 sh d 49 70111 30 95278 Koordinati 49 42 04 pn sh 30 57 10 sh d 49 70111 pn sh 30 95278 sh d 49 70111 30 95278Serednya visota nad rivnem morya 114 mVodojmi r RosavaMisceva vladaAdresa radi 08835 Kiyivska obl Obuhivskij r n s Rosava vul Centralna 2KartaRosavaRosavaMapa Rosava u VikishovishiGeografiyaSelo znahoditsya pri vpadinni richki Kagarlik v richku Rosava ta bilya strumka Rakivka Cherez selo prohodit avtoshlyah N01 GerbOpis Na sinomu tri sribni krapli u kosu balku obtyazheni chervonimi kulyami Bilij ta sinij kolori pokrovitelya sela Svyatogo Mikolaya Sribni krapli rosa voda vkazuyut na suchasnu nazvu sela gerb ye promovistim na richki sho zlilisya v odin potik U hristiyanstvi rosa vvazhayetsya simvolom Bozhoyi blagodati U reshti svitu bozhestvennim nebesnim darom nektarom bezsmertya Chervoni krugi kuli oznachayut korovayi palyanici korzhi u comu vipadku vipecheni z yachki vkazuyut na staru nazvu Yachniki Rosa z yachnikom svidchit pro uspadkuvannya selom slavi svogo poperednika IstoriyaPlan sela Rosava 1886 roku Yak svidchat istorichni dzherela 1648 1657 rokah u s Rosava ranishe s Yachniki pri Svyato Mikolayivskij cerkvi isnuvala shkola Do 1910 r dani pro rozvitok osviti na seli ne konkretizovano Z prezenti 1730 roku knyazya Lyubomirskogo starosti Boguslavskogo 1730 roku 8 bereznya sho zberigalas v miscevij cerkvi vihodit sho v ti chasi Rosava mala nazvu Yachniki Mikolayivska cerkva v Rosavi Mironivskogo rajonu Zagalnij viglyad zi shodu Nad Rosavayu v mistechki ye davnye zamkovishe obnesene velikim murom Na polyah poblizu sela ye velichezna mogila yaku zvut Rozkopanoyu Verhiv ya yiyi rozrito ta poruch bagato menshih mogil Deyaki z nih v 1860 roci rozkopani grafom Kostyantinom Branickim U nih znajdeni lyudski kistki razom z kinskimi Razom z nimi buli zalishki voyinskoyi zbruyi vuzdechki stremena shabli piki ta kolchugi Vsi ci rechi tatarskogo pohodzhennya zberigalis v muzeyi grafa V comu zahishenomu misci na pochatku XVII stolittya kozaki pid kerivnictvom Tomilenka stoyali kilka misyaciv taborom pid chas vijni z polskimi vijskami yaki stoyali v Boguslavi Cherez deyakij chas tut buv obranij getmanom Sava Kononovich zamist Tomilenka V 1661 roci tut kilka misyaciv stoyav obozom Yurij Hmelnickij ochikuyuchi polyakiv ta tatar shob razom perebratisya cherez Dnipro ta vistupiti proti moskovskogo carya Vidomo sho v 1740 roci v seli bulo 30 dvoriv V 1752 roci bula pobudovana derev yana cerkva Svyatogo Mikolaya V 1790 roci v seli bulo 120 dvoriv ta 1365 meshkanciv V XIX stolitti trivalij chas selo nalezhalo pomishikam Branickim V 1852 roci cerkva bila pereroblena ta pidnyata na kam yanij fundament Pobudovana nova dzvinicya Vsi stini buli perefarbovani nanovo V cerkvi zberigalasya chudova sribna chasha z priborom podarovana miscevim protoiyereyem Stefanom Kovalskim Sam protoiyerej pohovanij pri cerkvi razom z druzhinoyu Vartist chashi stanovila blizko 200 rubliv Za vidomostyami 1864 roku z dovidnika Lavrentiya Pohilevicha v seli meshkalo 1441 pravoslavnih 11 rimokatolikiv ta 465 yevreyiv Na pochatku XX stolittya silski zemli buli v dovgotrivalij orendi u fermera Feofila Ivanovicha Gutovskogo Zemlerobstvo velos po chotiripolnij sistemi Zvichajni selyani vikoristovuvali tripolnu Stanom na 1885 rik u kolishnomu vlasnickomu seli Kozinskoyi volosti Kanivskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi meshkalo 1778 osib nalichuvalos 335 dvorovih gospodarstv isnuvala pravoslavna parafiyalna cerkva svyatogo Mikolaya Chudotvorcya 1752 yevrejskij molitovnij budinok shkola 2 postoyalih dvori 2 postoyalih budinkiv 32 lavki vodyanij mlin 3 kruporushki Za perepisom 1897 roku kilkist meshkanciv zrosla do 3691 osobi 1803 cholovichoyi stati ta 1888 zhinochoyi z yakih 3545 pravoslavnoyi viri Plan yevrejskogo molitovnogo budinku v seli Rosava 1886 rokuPlan yevrejskoyi bani v seli Rosava 1886 roku Stanom na 1900 rik v seli meshkalo 3674 osobi 1826 cholovikiv ta 1848 zhinok Nalichuvalos 567 dvoriv Zagalom selu nalezhalo 2955 desyatin zemli Takozh v seli bula 1 cerkva 2 yevrejski sinagogi 1 cerkovno prihodska shkola 1 apteka 1 feldsher 2 postoyalih dvori 1 vodyanij mlin 8 povitryanih mliniv 19 topchakovih ta 8 kuzen Prodovolchij kapital na 1900 rik stanoviv 9102 rub 21 kop Yevrejske poselennyaPerepis yevreyiv sela Rosava 1882 rokuSpisok zagiblih ta poranenih yevreyiv Rosavi za 1919 rik V Rosavi bulo velike poselennya yevreyiv Okrema chastina sela de zhili yevreyi zvalas mistechkom Taka nazva zbereglasya i donini Do revolyuciyi tut meshkalo blizko 300 rodin yevreyiv Za vidomostyami 1900 roku v seli bulo dvi sinagogi 1877 rik Raport prihodskogo svyashennika pro vidvedennya zemli dlya yevrejskogo kladovisha v seli Rosava Kanivskogo povitu 1877 rik Sprava pro budivnictvo Talmud Tori v seli Rosava 1880 rik Perepis yevreyiv sela Rosava 1886 rik Sprava pro budivnictvo yevrejskoyi bani v seli Rosava 1892 rik Sprava pro yevrejskij molitvenij budinok v seli Rosava Yevrejski pogromi 1919 roku V lyutomu berezni 1919 na Kiyivshini prohodili masovi yevrejski pogromi Rosava ne stala vinyatkom Vsogo v seli bulo chotiri velikih pogromi pislya chogo yevrejske mistechko pripinilo isnuvannya V lyutomu 1919 roku v Rosavi projshlo tri pogromi z velikoyu kilkistyu vbitih poranenih ta zgvaltovanih V berezni trapilos dekilka pograbuvan riznimi bandami Sered viznanih napadnikiv buli chervonoarmijci shostogo polku Tarashanskoyi diviziyi banda Grigoryeva ta Denikinski vijska Ostanni nishili selo majzhe shist tizhniv Za dokumentami specialnih komisij v seli buli spaleni ta zrujnovani vsi yevrejski hati Miscevi selyani perehovuvali yevreyiv Odnak kara za ce bula suvora Zagalom bulo vbito blizko 80 lyudej Majzhe vse naselennya evakuyuvalosya do Boguslava Vprodovzh 1919 ta 1920 rokiv v Boguslavi zaginuli vid epidemij ta hvorob bilsh nizh 150 selyan Rosavi Yevreyi vzhe nikoli ne povertalis do sela She dovgo stoyalo velike yevrejske kladovishe Ale chas bere svoye Zanedbani pam yatniki vikoristovuvalis u budivnictvi A potim vono bulo ostatochno likvidavano Na comu misci zaraz pole NaselennyaMova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Kilkist Vidsotokukrayinska 2333 96 80 rosijska 69 2 86 virmenska 5 0 21 rumunska 1 0 04 inshi ne vkazali 2 0 09 Usogo 2410 100 OsvitaU vlasnomu budinku miscevogo pomishika 15 listopada 1913 roku vidkrilosya dvoklasne pochatkove narodne uchilishe Stanom na 1914 rik v uchilishi navchalosya 178 ditej z nih 116 hlopciv ta 62 divchini Pershim zaviduvachem direktorom uchilisha buv Kostyantin Gavrilovich Ivanov vchitelyuvali o Mihajlo Yerofyeyev Mariya Semenivna Donchenkova Agripina Fomivna Suslova Andrij Ivanovich Domanickij Zakon Bozhij Kazna ta zemstvo vidilyali dlya roboti uchilisha razom 2400 rubliv na rik sho bulo dosit vagomoyu sumoyu yak na toj chas U 1944 roci tut roztashovuvavsya peresuvnij radyanskij shpital 2418 U sichni 2019 roku na fasadi shkoli vstanovlena pam yatna tablicya yaka korotko spovishaye pro istoriyu shkoli Nini u primishenni shkoli diye Mironivskij mizhshkilnij navchalno virobnichij kombinat de navchayut vodijskomu remeslu Vidomi lyudiNarodilisya Geroj Radyanskogo Soyuzu Mironenko Anatolij Antonovich 1937 ukrayinskij pismennik Mostipan Ulyana Mikolayivna 1944 ukrayinskij politik narodnij deputat Ukrayini V ta VI sklikan Natikach Petro Ivanovich 1947 doslidnik istoriyi Ukrayini krayeznavec Nikonenko Petro Makarovich 1936 ukrayinskij vchenij zasluzhenij pracivnik narodnoyi osviti Ukrayini kozak 2 yi brigadi 4 yi Kiyivskoyi diviziyi Armiyi UNR geroj Drugogo Zimovogo pohodu Yacenko Yurij Petrovich soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni 2014 2015 rokiv Metrichni knigi ta perepisi naselennya sela Rosava v arhivah UkrayiniPerepis viborshikiv do Derzhavnoyi Dumi po Kanivskomu povitu za 1912 rik Divitis onlajn Centralnij derzhavnij istorichnij arhiv Ukrayini m Kiyiv vul Solom yanska 24 Spovidni vidomosti cerkva sv Mikolaya 1801 rik Fond 127 opis 1015 sprava 139 1802 rik Fond 127 opis 1015 sprava 151 1816 rik Fond 127 opis 1015 sprava 169 1822 rik Fond 127 opis 1015 sprava 227 1823 rik Fond 127 opis 1015 sprava 327a 1827 rik Fond 127 opis 1015 sprava 252 1830 rik Fond 127 opis 1015 sprava 276 1834 rik Fond 127 opis 1015 sprava 303 1844 rik Fond 127 opis 1015 sprava 660 1848 rik Fond 127 opis 1015 sprava 748 1866 rik Fond 127 opis 1015 sprava 1104 Metrichni knigi cerkva sv Mikolaya Rik Fond Opis Sprava1795 127 1012 10021797 127 1012 10691800 127 1012 11621801 127 1012 11821802 127 1012 11981805 127 1012 1249a1807 127 1012 12781808 127 1012 12931809 127 1012 13031810 127 1012 13191811 127 1012 13351812 127 1012 13501813 127 1012 13621814 127 1012 13761815 127 1012 13901816 127 1012 14041818 127 1012 14341819 127 1012 14511821 127 1012 14811821 127 1012 14821823 127 1012 15091824 127 1012 15241825 127 1012 14951825 127 1012 15391826 127 1012 15561827 127 1012 15751828 127 1012 15921829 127 1012 16121830 127 1012 16311832 127 1012 16761833 127 1012 17041834 127 1012 1730a1835 127 1012 17571836 127 1012 17921837 127 1012 18281838 127 1012 18611839 127 1012 18951840 127 1012 19481841 127 1012 20141842 127 1012 20651844 127 1012 21881845 127 1012 22461846 127 1012 2313a1847 127 1012 23891849 127 1012 2535a1850 127 1012 25941851 127 1012 26761852 127 1012 27441853 127 1012 28131855 127 1012 29601856 127 1012 30211857 127 1012 30951858 127 1012 32201859 127 1012 32181860 127 1012 32841861 127 1012 33421862 127 1012 34131863 127 1012 34761864 127 1012 35371865 127 1012 11981865 127 1012 3596a1866 127 1012 36691867 127 1012 37371868 127 1012 38191869 127 1012 39231870 127 1012 40351871 127 1012 41341872 127 1012 42451876 127 1078 14811877 127 1078 1431878 127 1078 14891879 127 1078 14951880 127 1078 15061881 127 1078 15171882 127 1078 15261883 127 1078 1491884 127 1078 15451885 127 1078 15561887 127 1078 15781888 127 1078 15811889 127 1078 15921890 127 1078 1571891 127 1078 15981893 127 1078 16161894 127 1078 16271895 127 1078 16361897 127 1078 16471898 127 1078 16521900 127 1078 16701901 127 1078 16781902 127 1078 16841903 127 1078 16951904 127 1078 17011905 127 1078 17081907 127 1078 17181908 127 1078 17261909 127 1078 17401910 127 1078 17491911 127 1079 6251912 127 1079 6381914 127 1079 6461916 127 1079 6511917 127 1079 616 Yevrejski perepisi naselennya sela Rosava Derzhavnij arhiv Kiyivskoyi oblasti m Kiyiv vul Melnikova 40 1865 rik Fond 1 opis 295 sprava 60281 Divitis onlajn 1875 rik Fond 12 opis 6 sprava 644 Divitis onlajn 1880 rik Fond 1 opis 295 sprava 77174 Divitis onlajn 1883 rik Fond 1 opis 325 sprava 72 Divitis onlajn 1894 rik Fond 1 opis 325 sprava 203 Divitis onlajn 1907 rik Fond 1 opis 141 sprava 769 Divitis onlajn 1913 rik Fond 1 opis 147 sprava 362 Divitis onlajn 1920 rik Perepisi zhertv pogromiv Fond R 3050 opis 1 spr 152 Div takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Kiyivska oblast PrimitkiVolosti i vazhnѣjshiya seleniya Evropejskoj Rossii Po dannym obslѣdovaniya proizvedennago statisticheskimi uchrezhdeniyami Ministerstva Vnutrennih Dѣl po porucheniyu Statisticheskago Sovѣta Izdanie Centralnago Statisticheskago Komiteta Vypusk III Gubernii Malorossijskiya i Yugo Zapadnyya Sostavil starshij redaktor V V Zverinskij SanktPeterburg 1885 ros doref Naselennye mesta Rossijskoj imperii v 500 i bolee zhitelej s ukazaniem vsego nalichnogo v nih naseleniya i chisla zhitelej preobladayushih veroispovedanij po dannym pervoj vseobshej perepisi naseleniya 1897 g Pod red N A Trojnickogo S Pb Tipografiya Obshestvennaya polza parovaya tipolitografiya N L Nyrkina 1905 S 1 86 X 270 120 s ros doref Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Pamyatnaya knizhka narodnyh uchilish i drugih uchebnyh zavedenij Kievskoj Direkcii na 1914 1915 uch g Uman Tipografiya Energiya H Barenbojma i Ya Nerelshtejna 1914 S 324 325 ros doref 1 http cdiak archives gov ua baza geog pok church rosa 001 xmlDzherelaRosava Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 5 Pe S S 539 PosilannyaZovnishni videofajliselo Rosava 2015 r