Розлучення, також розірвання шлюбу — процес розірвання шлюбного зв'язку. Відрізняється від визнання шлюбу недійсним (тобто таким, що від початку не мав законної сили, підстав, був складений з порушенням норм закону). У більшості країн вимагає участі уповноважених осіб: наприклад, суду, де встановлюються поділ майна, опіка над дітьми, порядок їх відвідування, аліменти та суміжні питання.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDBScGRtOXlZMlZmYkdGM2N5NXdibWN2TWpjemNIZ3RSR2wyYjNKalpWOXNZWGR6TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Статистика розлучень в Україні
Кількість зареєстрованих розлучень в УРСР була така:
Роки | На 1000 осіб населення | На 100 зареєстрованих шлюбів |
---|---|---|
1925-29 | 1,9 | 17 |
1950 | 0,8 | 3 |
1960 | 1,2 | 11 |
1965 | 1,7 | 19 |
1971 | 2,9 | 27 |
В перші роки незалежності України рівень розлучень був досить високим. Пізніше намітилася щорічна тенденція до зменшення кількості розлучень. 2009 року кількість розлучень склала 145,4 тис. Середній коефіцієнт розлучуваності склав 3,2 на 1000 осіб, від 1,9 у Закарпатській області до 4,5 у місті Севастополь. Порівняно з 2008 роком кількість розлучень скоротилась на 12,8%. Впродовж 2010 року кількість розлучень в Україні знизилася до рекордних показників: 2010 року загалом розірвання шлюбу зареєструвало 126 тисяч пар, що майже на 14% менше, ніж у 2009 році, та майже на 25% менше, ніж у 2008 році.
Сімейне законодавство України
Поняття та підстави припинення шлюбу
У теорії сімейного права під припиненням шлюбу розуміється зумовлене настанням певних юридичних фактів припинення на майбутнє правовідносин, що виникли між подружжям з юридично оформленого шлюбу. Припинення шлюбу відрізняється від визнання його недійсним тим, що воно спрямоване у майбутнє, тоді як визнання шлюбу недійсним має зворотну силу і припиняє правові наслідки шлюбу з моменту його укладення. Згідно зі ст. 104 СК шлюб припиняється внаслідок смерті одного з подружжя або оголошення його померлим чи внаслідок розірвання шлюбу. Це вичерпний перелік підстав припинення шлюбу.
Право та дієздатність особи припиняються з настанням її смерті — яка підтверджується довідкою закладу охорони здоров'я або показаннями свідків. При цьому реєстрація припинення шлюбу в органі ДРАЦСу не потрібна, реєструється лише сам факт смерті. Порядок та умови оголошення фізичної особи померлою визначаються цивільним законодавством. Відповідно до ст. 46 ЦК особа може бути оголошена судом померлою, якщо у місці її постійного проживання немає відомостей про місце її перебування протягом трьох років, а якщо вона пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підставу припускати її загибель від певного нещасного випадку, — протягом шести місяців. Особа, яка пропала безвісти у зв'язку з воєнними діями, може бути оголошена судом померлою після спливу двох років від дня закінчення цих дій.
Питання про оголошення особи померлою вирішується судом за місцем проживання заявника.
Юридичні наслідки судового рішення прирівнюються до тих же наслідків, що настають у разі смерті особи. Згідно зі ст. 264 ЦПК рішення суду про оголошення особи померлою є підставою для реєстрації її смерті в органі ДРАЦСу і видачі Свідоцтва про смерть.
З моменту винесення судом рішення про оголошення особи померлою шлюб з нею вважається припиненим. Чоловік або дружина цієї особи мають право вступити у новий шлюб після одержання судового рішення про оголошення померлими колишнього чоловіка або колишньої дружини. Однак особа, оголошена померлою (якщо насправді вона жива), не має права вступати у новий шлюб незалежно від того, відомо їй чи ні про оголошення її померлою.
Якщо ж особа, яка була оголошена померлою, з'явилася і відповідне рішення суду скасоване відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦК, її шлюб з іншою особою поновлюється за умови, що ніхто з них не перебуває у повторному шлюбі (ст. 118 СК). При цьому жодних заяв про поновлення шлюбу не потрібно.
Треба зазначити, що наведене положення суперечить закріпленому у ч. 1 ст. 51 Конституції принципу свободи шлюбного союзу, з якого випливає, що ніхто не може бути примушений до поновлення шлюбу всупереч його волі. Тому доцільніше було б закріпити в СК можливість поновлення шлюбу за такої ситуації (як і в разі появи чоловіка, дружини, визнаних безвісно відсутніми) лише при наявності прямого волевиявлення обох із подружжя.
Поновлення шлюбу органом ДРАЦСу має зворотну силу, внаслідок чого дружина і чоловік визнаються такими, що перебувають у шлюбі, з моменту його державної реєстрації, а не з часу поновлення шлюбу.
Трапляються випадки, коли один із подружжя помирає після розірвання шлюбу за рішенням суду, але до або у день набрання ним чинності. У зв'язку з цим постає питання: що треба вважати у такому разі підставою припинення шлюбу — смерть одного з подружжя або ж його розірвання за рішенням суду? Це питання має велике практичне значення, оскільки від його вирішення залежать правові наслідки, що настають для того з подружжя, хто залишився живим. Адже якщо шлюб припинено внаслідок смерті одного з подружжя, другий з них успадковує його майно, а якщо внаслідок розірвання шлюбу судом — ні.
Стаття 104 СК закріплює правове регулювання зазначеного питання. Так, ч. З цієї статті встановлює, що якщо один із подружжя помер до набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу, вважається, що шлюб припинився внаслідок його смерті. При цьому другий з подружжя може бути спадкоємцем першої черги після померлого. Дане положення відповідає чинному цивільно-процесуальному законодавству. Але водночас воно не відповідає висловленому волевиявленню померлого. Адже у такому разі фактично спадкоємцем буде колишній чоловік або колишня дружина. Уявляється, що така ситуація може порушувати інтереси інших спадкоємців, особливо якщо до винесення судового рішення про розірвання шлюбу дружина і чоловік тривалий час не проживали разом.
Якщо ж один із подружжя помирає у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу, цілком справедливо вважається, що він припинився внаслідок його розірвання (ч. 4 ст. 104 СК). 3. Ромовська зазначає, що це правило підлягає поширювальному тлумаченню і має застосовуватись не тільки стосовно набрання чинності судовим рішенням, а й щодо дня винесення органом ДРАЦСу постанови про припинення шлюбу. Тобто якщо один із подружжя помирає у день винесення такої постанови, шлюб вважається припиненим внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу контролюється державою і може здійснюватися лише відповідними державними органами. Ними є органи ДРАЦСу, а у випадках, передбачених СК, — суд. Той чи інший порядок розірвання шлюбу передбачений СК і не може бути визначений за бажанням сторін. Так, шлюб з особою, визнаною судом недієздатною, розривається лише органом ДРАЦСу (п. 2 ч. 1 ст. 107 СК). Другий з подружжя не може вимагати від суду розірвання шлюбу з недієздатним чоловіком, дружиною.
Чинне законодавство передбачає, що розірвати можна лише шлюб, укладений в законному порядку, з додержанням усіх умов і підстав його укладення, тобто лише дійсний шлюб. Фактичне припинення шлюбу з метою подальшого непоновлення шлюбних відносин не є розлученням з позиції закону. Тому за цих умов шлюб продовжуватиме породжувати сімейні відносини, крім випадків постановлення судом рішення про встановлення режиму окремого проживання подружжя (статті 119— 120 СК).
У СК вперше у сімейному законодавстві фігурує поняття «режим окремого проживання подружжя». Відповідно до ч. 1 ст. 119 СК цей режим встановлюється для подружжя судом у разі неможливості чи небажання дружини і (або) чоловіка проживати спільно. Однак не зовсім зрозуміла практична необхідність його встановлення, а також те, яким чином це узгоджується з чинним законодавством. По-перше, Конституція закріплює вільний вибір місця проживання, причому незалежно від того, перебуває особа в шлюбі чи ні, тобто дружина і чоловік у будь-якому разі можуть проживати як спільно, так і окремо. Це питання вони вирішують за власним розсудом. По-друге, якщо дружина і чоловік не мають можливості або не бажають проживати спільно, немає необхідності зберігати такий шлюб. При цьому вони мають звертатися до суду чи органу ДРАЦСу з заявою про його розірвання, а не про встановлення для них режиму окремого проживання.
Наведений у ст. 108 СК перелік категорій розлучень, які можуть бути визнані фіктивними, є вичерпним. Однак у житті мають місце й інші випадки. Одним з них є ситуація, за якої один із подружжя, який утримує і виховує двох неповнолітніх дітей (одну дитину від попереднього шлюбу, а другу — від нинішнього), з метою зменшення розміру аліментів на дитину від попереднього шлюбу фіктивно розриває теперішній шлюб і нібито сплачуючи аліменти на двох дітей, тим самим зменшує розмір аліментів на першу дитину. Тому, на наш погляд, немає необхідності обмежувати категорії фіктивних розлучень. Однак треба чітко визначити умови, підстави та порядок визнання розірвання шлюбу фіктивним. Нині встановлено судовий порядок визнання розлучення фіктивним. Стаття 108 СК передбачає, що на підставі рішення суду орган ДРАЦС має анулювати актовий запис і Свідоцтво про розірвання шлюбу. Це розірвання шлюбу вважається таким, що не відбулося, і не породжує передбачених законодавством правових наслідків.
Розірвання шлюбу органом ДРАЦСу
Сімейний кодекс (статті 106 і 107) передбачає такі випадки розірвання шлюбу органом ДРАЦСу:
- за заявою чоловіка і дружини, які не мають дітей (ч. 1 ст. 106). Уявляється, що це положення може тлумачитись неоднаково на відміну від положення ст. 41 КпШС, відповідно до якої цей орган міг розривати шлюб між дружиною та чоловіком, які не мали неповнолітніх дітей. Так, 3. Ромовська вважає, що ч. 1 ст. 106 СК стосується осіб, які не мають спільних дітей, тих, діти яких досягли повноліття. Поняття «дитина» і «діти» є неоднозначними. Згідно з ч. 1 ст. 6 СК правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Діти ж можуть бути як повнолітніми, так і неповнолітніми. Тому треба вважати, що справжній зміст ч. 1 ст. 106 СК є вужчим за його буквальне тлумачення. Адже з неї випливає, що правом розірвання шлюбу в органі ДРАЦСу наділені дружина і чоловік, які не мають неповнолітніх дітей;
- за заявою одного з подружжя, якщо другий з них визнаний безвісно відсутнім, недієздатним (ч. 1 ст. 107 СК).
Реєстрація розірвання шлюбу, передбачена ч. 1 ст. 106 СК, здійснюється за наявності письмової заяви, в якій має бути зафіксована взаємна згода подружжя на це, й за відсутності у них дітей. У такому разі оформлення розлучення і видача подружжю Свідоцтва про розірвання шлюбу провадяться на підставі постанови органу ДРАЦСу після спливу одного місяця від дня подання заяви. Цей строк встановлено для того, щоб запобігти розлученню під впливом нетривалої сварки. У разі примирення дружини і чоловіка протягом цього періоду вони мають право відкликати свою заяву.
Реєстрація розірвання шлюбу за заявою подружжя передбачає особисту присутність кожного з них. Водночас така реєстрація може бути проведена за відсутності одного з подружжя, якщо він через поважну причину (тяжка хвороба, тривале відрядження, проживання у віддаленій місцевості тощо) не може з'явитися до органу ДРАЦСу. Однак при цьому від імені цієї особи має бути подана заява про її згоду на розлучення з проханням розірвати шлюб без неї.
Для розірвання шлюбу органом ДРАЦСу необхідно також, щоб у подружжя не було спільних неповнолітніх дітей. До дітей за походженням прирівнюються діти, усиновлені чоловіком і дружиною. Наявність в одного з подружжя неповнолітньої дитини, батьком або усиновлювачем якої не є другий з них (наприклад, дитини від попереднього шлюбу або позашлюбної), не є перешкодою до розірвання шлюбу. Реєстрація розірвання шлюбу провадиться за місцем проживання подружжя або одного з них. Якщо дружина і чоловік через поважну причину не можуть з'явитися до органу ДРАЦСу у визначений день, реєстрація на їх прохання переноситься на інший день. Однак строк такого перенесення не може перевищувати одного року від дня подання заяви. Якщо ж причина неявки визнана неповажною, а бажання дружини і чоловіка розірвати шлюб не змінилося, вони можуть подати до органу ДРАЦСу нову заяву. При цьому цей орган знову призначає місячний строк для реєстрації розірвання шлюбу.
Орган ДРАЦСу не з'ясовує причин розлучення, не є його обов'язком й примирення подружжя. За реєстрацію розірвання шлюбу обома або одним з подружжя (за домовленістю між ними) сплачується судовий збір у розмірі 0,1 розміру мінімальної заробітної плати. Після цього їм видається Свідоцтво про розірвання шлюбу, а також проставляється штамп у паспорті або іншому документі, що посвідчує особу.
До компетенції органу ДРАЦСу не належить вирішення спорів, що виникають між подружжям у зв'язку з розірванням шлюбу. Так, згідно з ч. З ст. 106 СК шлюб розривається незалежно від наявності між дружиною та чоловіком майнового спору (щодо набутого за час шлюбу майна, надання утримання тощо). Будь-який майновий спір має вирішуватися у судовому порядку. Стаття 107 СК передбачає підстави розірвання шлюбу органом ДРАЦСу за заявою одного з подружжя. Однією з таких підстав є визнання судом другого з подружжя безвісно відсутнім.
Відповідно до ч. 1 ст. 43 ЦК фізична особа може бути визнана судом безвісно відсутньою, якщо протягом одного року в місці її постійного проживання немає відомостей про місце її перебування. Такі справи розглядаються судом за місцем проживання позивача (другого з подружжя). У заяві має бути зазначено, з якою метою заявнику треба визнати конкретну особу безвісно відсутньою, наведено факти, що свідчать про її безвісну відсутність, або вказано на обставини, які були загрозливими для цієї особи, чи ті, що дозволяють припускати її загибель внаслідок нещасного випадку.
Рішення суду про визнання другого з подружжя безвісно відсутнім, яке набрало чинності, ще не свідчить про припинення шлюбу між ними. Воно є підставою для розірвання шлюбу органом ДРАЦСу за заявою одного з подружжя. Копія рішення або виписка з нього додається до заяви ініціатора розірвання шлюбу.
Якщо особа, яка була визнана безвісно відсутньою, з'явилася або якщо одержано відомості про її місцеперебування, суд за її місцеперебуванням або суд, який постановив рішення про визнання цієї особи безвісно відсутньою, за її заявою чи за заявою іншої заінтересованої особи скасовує рішення про визнання особи безвісно відсутньою (ст. 45 ЦК). Шлюб такої особи поновлюється у разі подання спільної з колишнім чоловіком або колишньою дружиною заяви і за умови, що ніхто з них не уклав нового шлюбу.
Розірвання шлюбу за рішенням суду
Шлюб розривається у судовому порядку, якщо один із подружжя, які не мають дітей, не дає згоди на це або коли дружина і чоловік мають спільних неповнолітніх дітей. Судом мають також розглядатися справи про розірвання шлюбу, якщо один із подружжя, заявляючи про свою згоду на розлучення, ухиляється від розірвання шлюбу в органі ДРАЦСу, тобто відмовляється подати до нього спільну заяву, не з'являється для реєстрації розлучення, а також якщо місце проживання одного з подружжя невідоме. Необхідність наділення другого з подружжя у цій ситуації правом звернення до суду пов'язана з тим, що у противному разі він не зможе добитися розлучення. Адже примусити з'явитися до органу ДРАЦСу особу, яка не бажає цього, неможливо.
Зазначені справи треба вважати різновидом розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя, якщо той з них, хто ухиляється від розірвання шлюбу в органі ДРАЦСу, не заявить про свою незгоду на розлучення в суді.
Позовна заява про розірвання шлюбу за загальним правилом подається одним із подружжя (опікуном того з подружжя, хто визнаний недієздатним) до суду за місцем проживання відповідача (другого з подружжя). Однак якщо з позивачем проживають неповнолітні діти або якщо за станом здоров'я чи через інші поважні причини йому важко виїхати на місце проживання відповідача, заява може бути прийнята судом за місцем проживання позивача. За взаємною згодою заява може бути прийнята судом за місцем проживання кожної з сторін (ст. 126—131 ЦПК). У позовній заяві має зазначатися рік народження кожного з подружжя, дата і місце реєстрації шлюбу, мотиви його розірвання, наявність від шлюбу неповнолітніх дітей, їх прізвища, імена та по батькові, з ким із батьків вони проживають, інші вимоги, які можуть бути вирішені судом одночасно з розглядом заяви.
До позовної заяви додаються Свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки про розмір заробітної плати та інших доходів подружжя, а також усі документи, що стосуються заявлених вимог.
Справа про розірвання шлюбу розглядається, як правило, за участю обох з подружжя, навіть якщо від їх імені виступають представники. Розгляд справи за відсутності одного з подружжя можливий у виняткових випадках на підставі мотивованої постанови суду. У разі неявки подружжя у судове засідання без поважних причин суд відкладає розгляд справи, а при їх неявці після повторного виклику залишає позов без розгляду, якщо не вважає за можливе вирішити справу за наявними матеріалами.
Розглядаючи заяву подружжя, яке має спільних дітей, про розірвання шлюбу суд, як й орган ДРАЦСу при вирішенні питання про розлучення в адміністративному порядку, не повинен, як це випливає зі змісту ст. 109 СК, з'ясовувати, чому дружина і чоловік бажають розлучитися. Він не має права відмовити у розірванні шлюбу, якщо і чоловік, і дружина заявили вимогу про це. Суд повинен лише встановити, що заява відповідає справжній волі подружжя і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей. У статтях 106 і 109 СК не зазначено, за наявності дітей якого віку суд має розірвати шлюб, не з'ясовуючи причин цього. Уявляється, що відповідно до положень згаданих статей він має право розірвати шлюб за спільною заявою подружжя, не вдаючись до з'ясування причин, які спонукають їх до розлучення, якщо дружина і чоловік не мають неповнолітніх дітей. Однак і за визнання цього, на нашу думку, треба констатувати, що ст. 109 СК не відзначається чіткістю.
Згідно зі ст. 109 СК суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що після цього не будуть порушені права неповнолітніх дітей. Встановити цей факт він має шляхом перевірки поданого подружжям письмового договору про те, з ким із них проживатиме дитина, діти, яку участь у забезпеченні умов її життя братиме той з батьків, хто проживатиме окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дитини. У договорі мають бути закріплені способи участі цієї особи в утриманні дитини. Якщо обов'язок батька, матері щодо утримання дитини припиняється у зв'язку з набуттям дитиною або тим з батьків, з ким вона проживає, права власності на нерухоме майно (ст. 190 СК), ця обставина обов'язково повинна діставати відображення у договорі. Договір, в якому встановлюється розмір аліментів на дитину, має бути нотаріально посвідчений. Якщо у ході перевірки договору суд встановить, що інтереси дитини ним не порушуються, він затверджує його своїм рішенням. Якщо ж дружина і чоловік не досягли згоди щодо забезпечення інтересів дитини або якщо поданий ними договір суперечить цим інтересам, суд зобов'язаний за власною ініціативою вирішити ці питання і винести відповідне рішення.
Що ж до положення ч. З ст. 109 СК, відповідно до якого суд має постановляти рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що після цього не будуть порушені особисті та майнові права подружжя, то, на наш погляд, воно є недоречним. По-перше, жоден суд не може встановити, що після розірвання шлюбу ці права не будуть порушені. Адже це неможливо передбачити. Тому більш слушним було б закріплення обов'язку суду встановлювати те, що особисті та майнові права дружини і чоловіка не будуть порушені в результаті, а не після розірвання шлюбу. По-друге, у разі порушення після розлучення зазначених прав колишнє подружжя може звернутися до суду з позовом про їх захист. У такому разі вимога захисту порушених прав не залежить від розлучення, як й можливість розірвання шлюбу не залежить від наявності між дружиною і чоловіком майнового спору.
Отже, єдиною метою розірвання шлюбу судом у передбаченому ст. 109 СК випадку має бути захист прав та інтересів неповнолітніх дітей (у ч. З цієї статті йдеться лише про їх права). А особисті та майнові права подружжя можуть захищатися як до, так і після розірвання шлюбу. Тому їх порушення не може бути підставою для відмови у розірванні шлюбу у тому разі, якщо і чоловік, і дружина вимагають цього і подають до суду зазначений вище договір.
На практиці підставами розірвання шлюбу найчастіше є зловживання одним із подружжя алкоголем або наркотичними засобами, небажання чоловіка мати дитину або його нездатність до її зачаття, відмова дружини від народження дитини або її нездатність до цього, тривале окреме проживання подружжя, що є наслідком створення одним із них нової сім'ї, тощо. Треба зазначити, що законодавець не встановлює переліку підстав розірвання шлюбу. У кожному конкретному випадку така підстава визначається судом.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу після спливу одного місяця з дня подання подружжям заяви. Упродовж цього строку чоловік і дружина мають право відкликати її. Суд повинен також використовувати надане йому законом право відкладати розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності у них неповнолітніх дітей, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. У межах встановленого ч. 4 ст. 176 ЦПК шестимісячного строку для примирення він може повторно відкласти розгляд справи або за наявності обґрунтованого клопотання обох чи одного з подружжя скоротити цей строк. Якщо після спливу встановленого судом строку дружина і чоловік помиряться, провадження у справі припиняється на підставі поданої ними заяви або заяви позивача про відмову від позову (у разі розгляду судом справи за позовом одного з подружжя). Якщо ж після спливу наданого подружжю для примирення строку заява від них не надійшла і вони у судове засідання не з'явилися, суд з урахуванням правила ст. 172 ЦПК повинен залишити справу без розгляду на підставі ч. 4 ст. 229 ЦПК.
Момент припинення шлюбу. Правові наслідки розірвання шлюбу
Встановлення моменту припинення шлюбу у разі його розірвання має дуже важливе правове значення, оскільки саме з цього часу між подружжям припиняються особисті та майнові правовідносини, що виникають від дня державної реєстрації шлюбу в органі ДРАЦСу. У ст. 114 СК цей момент визначено з урахуванням існуючого порядку розірвання шлюбу (органом ДРАЦСу чи судом). Згідно з нею у разі розірвання шлюбу органом ДРАЦСу моментом його припинення є день винесення ним відповідної постанови. Уявляється, що порядок і форма її винесення мають бути визначені у ході кодифікації законодавства з питань реєстрації актів цивільного стану. При розірванні шлюбу судом він припиняється у день набрання чинності судовим рішенням. А це відбувається після спливу строку, відведеного на його апеляційне оскарження, який дорівнює одному місяцю.
Сімейний кодекс не обмежує строк реєстрації розірвання шлюбу, проведеного у судовому порядку, в органі ДРАЦСу. Стаття 115 СК закріплює лише обов'язок колишнього чоловіка або колишньої дружини подати до цього органу відповідну заяву. Така реєстрація має лише посвідчувальний характер, закон не пов'язує з нею момент припинення шлюбу.
Незважаючи на те, що шлюб, який розривається за рішенням суду, припиняється від дня набрання ним чинності, колишнє подружжя не має права укладати новий шлюб до одержання в органі ДРАЦСу Свідоцтва про розірвання шлюбу. Уявляється, що обмеживши таким чином право чоловіка і жінки на повторний шлюб, законодавець намагався забезпечити обов'язковість державної реєстрації розірвання шлюбу за рішенням суду, стимулюючи до цього колишнє подружжя.
Правові наслідки розірвання шлюбу дістають вияв у припиненні особистих і майнових прав колишнього подружжя. Причому одні права припиняються відразу після розлучення, а інші можуть бути збережені або за бажанням одного з подружжя (наприклад, право на вибір прізвища), або в силу прямого припису закону. Так, відповідно до ч. 2 ст. 76 СК непрацездатна особа, яка потребує матеріальної допомоги, зберігає право на одержання утримання від колишнього чоловіка, колишньої дружини, якщо вона стала непрацездатною до розірвання шлюбу або протягом одного року від дня розлучення.
З розірванням шлюбу припиняється дія законного режиму майна подружжя, тобто режиму їх спільної сумісної власності, щоправда, за умови поділу майна, набутого дружиною і чоловіком за час шлюбу. Якщо ж такого поділу не було, то і після розлучення майно продовжує залишатися спільним з відповідним правовим режимом, оскільки воно було набуте за час шлюбу. До вимог розлученого подружжя про поділ спільного майна застосовується позовна давність тривалістю у три роки. З розірванням шлюбу перестає діяти передбачена СК презумпція згоди одного з подружжя на вчинення правочину щодо розпорядження спільним майном другим з подружжя. Для цього потрібна чітко висловлена згода другого власника майна, тобто розлученого чоловіка або розлученої дружини.
Після розірвання шлюбу припиняються й права, передбачені іншими галузями права, зокрема право на одержання одним із колишнього подружжя спадщини після смерті другого з них, право на пенсійне забезпечення у зв'язку з втратою годувальника тощо. Однак розірвання шлюбу, яке припиняє правовідносини між подружжям, не призводить до припинення правовідносин між батьками й дітьми.
Розлучення у християнстві
У Новому Завіті шлюб вважався непорушним, оскільки "що Бог з'єднав, того людина нехай не розлучає" (Мф. 19:6). Дружина і чоловік не мають права одружуватись при живому чоловікові чи дружині, хіба що коли хтось із них помре, тоді "вона вільна від закону і не буде перелюбницею, вийшовши за іншого чоловіка" Рим:7:2-3. Розлучення Ісус дозволяв при перелюбі (Мф. 5:32-33, Мф. 19:9). Апостол Павло дозволяє розлучатись, якщо є невіруюча жінка чи чоловік (1 Кор. 7:12-15). "Перелюбників судить Бог" (Євр. 13:4).
Щодо канонічних правил, ряд з них відлучав від Церкви за розлучення і за наступний шлюб (48-е правило Апостольське , 87-е п. Трульського Собору). Особливо категоричне тут 115-е (102-е, згідно Кормчій) правило Карфагенського Собору, яке забороняє вступати в новий шлюб подружжю, яке розлучилось. При цьому отці Собору визнали за необхідне просити цивільну владу про видання відповідного закону. У тлумаченні Вальсамона на це правило говориться про те, що воно втратило чинність у зв'язку з виданням наступних законів, що дозволяють розлучення в певних випадках.
Очевидно, що християнська Церква не могла не рахуватися з тими законами, які існували в Римській імперії і в Візантії щодо розлучення. Можна відзначити в законодавстві тенденцію до обмеження причин для розлучень в епоху християнських імператорів, хоча були й деякі відхилення.
Згідно з 117-ю новелою Юстиніана, виданою в 542 році, розлучення дозволялось не тільки з причин, визнаних Церквою (вступ в чернецтво, перелюб), але і з політичних (посягання на життя імператора), медичних (нездатність до шлюбного співжиття), кримінальних (посягання на життя чоловіка, негідну поведінку дружини: проведення ночей поза домом, відвідування лазні). Згідно з 134-ю новелою Юстиніана, винний в розлученні з інших причин карався відправленням в монастир, майно його ділилося між дітьми і монастирем, а ті, хто затвердили, розлучення піддавалися тілесному покаранню і посиланням на каторгу.
Див. також
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Розлучення |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Розлучення |
Джерела
- Конституція України. Прийнята Верховною Радою України 28 червня 1996 р. // Відомості Верховної Ради України. – 1996. – № 30. – Ст. 141.
- Цивільний Кодекс України, затверджений Законом від 16.01.2003 року // Відомості Верховної Ради України. – 2003. – №40-44. - Ст. 356.
- Сімейний Кодекс України затверджений Законом від 10.01.2002 року // Відомості Верховної Ради України. – 2002. - №21-22. - Ст. 135.
- Цивільний процесуальний кодекс України від 18.03.2004 року // Відомості Верховної Ради України. – 2004.- №40-41, 42, Ст. 492.
- Про державну реєстрацію актів цивільного стану: Закон України від 1 липня 2010 р. // Відомості Верховної Ради України. – 2010. – № 38. – Ст.509.
- Про судовий збір: Закон України від 8 липня 2011 р. // Офіційний вісник України. – 2011. - № 59. – Ст. 2349.
- Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя: Постанова Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 р. № 11.
- Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним: Постанова Пленуму Верховного Суду України (із змінами та доп.) від 28.03.1972 р.№ 3// Збірник Постанов Пленуму Верховного Суду України. – Харків: Одіссей, 2006. – С. 88-92.
- Бикова О. Ю. Деякі особливості розірвання шлюбу державним органом реєстрації актів цивільного стану //Держава і право: Зб. наук. праць. – К.: ІдіП НАНУ, 2003. – Вип. 23. – С. 338-343.
- Глиняна К. М. Правове регулювання розлучення за сімейним законодавством України: Автореф. дис. ... канд. юрид. наук. – Одеська Юридична академія. – Одеса, 2006. – 20 с.
- Дякович М. М. Сімейне право: Навч.пос. – К.: Правова єдність, 2009. – 512 с.
- Науково-практичний коментар Сімейного кодексу України / За ред. Ю. С. Червоного. – К., 2003.
- Райчук А. Основні сучасні тенденції розвитку законодавства розвинених країн у сфері припинення шлюбу // Право України. – 2008. – № 9. – С. 130-136.
- Ромовська З. В. Сімейний кодекс України: Науково-практичний коментар. – К.: Ін Юре, 2003. – 532 с.
- Сафончик О. І. Підстави і порядок розірвання шлюбу // Актуальні проблеми держави і права: Зб. наук. праць. – Одеса: юрид. л-ра, 2003. – № 18. – С. 577-582.
- Сімейне право України: Підручник / За ред. О.В. Дзери. – К.: Вентурі, 1997.
- Сімейне право: Підручник / За ред. В.С. Гопанчук. – К.: Істина, 2002.
- Сімейне право України: Підручник / За ред. В. І. Борисової, І. В. Жилінкової. – К.: Юрінком Інтер, 2004.
- Сімейне право України: Навч. посібник / За ред. Є. О. Харитонова. – К.: Істина, 2008. – 200 с.
Посилання
- [[https://web.archive.org/web/20161216165907/http://leksika.com.ua/17361004/legal/podil_mayna_podruzhzhya Архівовано 16 грудня 2016 у Wayback Machine.] Поділ майна подружжя] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — 720 с. — .
- Розірвання шлюбу [ 18 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2003. — Т. 5 : П — С. — 736 с. — .
- Розвід // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1964. — Т. 7, кн. XIII : Літери Риз — Се. — С. 1612-1613. — 1000 екз.
- Розподіл майна у цивільному шлюбі [ 18 серпня 2013 у Wayback Machine.]
- Практичні моменти при розлученні [ 21 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Розірвання шлюбу з іноземцем [ 6 липня 2020 у Wayback Machine.]
Примітки
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Мін'юст: Кількість розлучень в Україні знизилася до рекордних показників, 21.07.2010
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 28 квітня 2011.
- . azbyka.ru (рос.). Архів оригіналу за 10 січня 2020. Процитовано 10 січня 2020.
- Соколов И. И. О поводах к разводу в Византии с половины IX до половины XV в. Историкоправовой очерк. СПб., 1911
В іншому мовному розділі є повніша стаття Divorce(англ.). Ви можете допомогти, розширивши поточну статтю за допомогою з англійської.
|
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Rozluchennya takozh rozirvannya shlyubu proces rozirvannya shlyubnogo zv yazku Vidriznyayetsya vid viznannya shlyubu nedijsnim tobto takim sho vid pochatku ne mav zakonnoyi sili pidstav buv skladenij z porushennyam norm zakonu U bilshosti krayin vimagaye uchasti upovnovazhenih osib napriklad sudu de vstanovlyuyutsya podil majna opika nad ditmi poryadok yih vidviduvannya alimenti ta sumizhni pitannya Zakonodavstvo shodo rozluchennya u krayinah svituStatistika rozluchen v UkrayiniKilkist zareyestrovanih rozluchen v URSR bula taka Roki Na 1000 osib naselennya Na 100 zareyestrovanih shlyubiv1925 29 1 9 171950 0 8 31960 1 2 111965 1 7 191971 2 9 27 V pershi roki nezalezhnosti Ukrayini riven rozluchen buv dosit visokim Piznishe namitilasya shorichna tendenciya do zmenshennya kilkosti rozluchen 2009 roku kilkist rozluchen sklala 145 4 tis Serednij koeficiyent rozluchuvanosti sklav 3 2 na 1000 osib vid 1 9 u Zakarpatskij oblasti do 4 5 u misti Sevastopol Porivnyano z 2008 rokom kilkist rozluchen skorotilas na 12 8 Vprodovzh 2010 roku kilkist rozluchen v Ukrayini znizilasya do rekordnih pokaznikiv 2010 roku zagalom rozirvannya shlyubu zareyestruvalo 126 tisyach par sho majzhe na 14 menshe nizh u 2009 roci ta majzhe na 25 menshe nizh u 2008 roci Simejne zakonodavstvo UkrayiniPonyattya ta pidstavi pripinennya shlyubu U teoriyi simejnogo prava pid pripinennyam shlyubu rozumiyetsya zumovlene nastannyam pevnih yuridichnih faktiv pripinennya na majbutnye pravovidnosin sho vinikli mizh podruzhzhyam z yuridichno oformlenogo shlyubu Pripinennya shlyubu vidriznyayetsya vid viznannya jogo nedijsnim tim sho vono spryamovane u majbutnye todi yak viznannya shlyubu nedijsnim maye zvorotnu silu i pripinyaye pravovi naslidki shlyubu z momentu jogo ukladennya Zgidno zi st 104 SK shlyub pripinyayetsya vnaslidok smerti odnogo z podruzhzhya abo ogoloshennya jogo pomerlim chi vnaslidok rozirvannya shlyubu Ce vicherpnij perelik pidstav pripinennya shlyubu Pravo ta diyezdatnist osobi pripinyayutsya z nastannyam yiyi smerti yaka pidtverdzhuyetsya dovidkoyu zakladu ohoroni zdorov ya abo pokazannyami svidkiv Pri comu reyestraciya pripinennya shlyubu v organi DRACSu ne potribna reyestruyetsya lishe sam fakt smerti Poryadok ta umovi ogoloshennya fizichnoyi osobi pomerloyu viznachayutsya civilnim zakonodavstvom Vidpovidno do st 46 CK osoba mozhe buti ogoloshena sudom pomerloyu yaksho u misci yiyi postijnogo prozhivannya nemaye vidomostej pro misce yiyi perebuvannya protyagom troh rokiv a yaksho vona propala bezvisti za obstavin sho zagrozhuvali yij smertyu abo dayut pidstavu pripuskati yiyi zagibel vid pevnogo neshasnogo vipadku protyagom shesti misyaciv Osoba yaka propala bezvisti u zv yazku z voyennimi diyami mozhe buti ogoloshena sudom pomerloyu pislya splivu dvoh rokiv vid dnya zakinchennya cih dij Pitannya pro ogoloshennya osobi pomerloyu virishuyetsya sudom za miscem prozhivannya zayavnika Yuridichni naslidki sudovogo rishennya pririvnyuyutsya do tih zhe naslidkiv sho nastayut u razi smerti osobi Zgidno zi st 264 CPK rishennya sudu pro ogoloshennya osobi pomerloyu ye pidstavoyu dlya reyestraciyi yiyi smerti v organi DRACSu i vidachi Svidoctva pro smert Z momentu vinesennya sudom rishennya pro ogoloshennya osobi pomerloyu shlyub z neyu vvazhayetsya pripinenim Cholovik abo druzhina ciyeyi osobi mayut pravo vstupiti u novij shlyub pislya oderzhannya sudovogo rishennya pro ogoloshennya pomerlimi kolishnogo cholovika abo kolishnoyi druzhini Odnak osoba ogoloshena pomerloyu yaksho naspravdi vona zhiva ne maye prava vstupati u novij shlyub nezalezhno vid togo vidomo yij chi ni pro ogoloshennya yiyi pomerloyu Yaksho zh osoba yaka bula ogoloshena pomerloyu z yavilasya i vidpovidne rishennya sudu skasovane vidpovidno do ch 1 st 48 CK yiyi shlyub z inshoyu osoboyu ponovlyuyetsya za umovi sho nihto z nih ne perebuvaye u povtornomu shlyubi st 118 SK Pri comu zhodnih zayav pro ponovlennya shlyubu ne potribno Treba zaznachiti sho navedene polozhennya superechit zakriplenomu u ch 1 st 51 Konstituciyi principu svobodi shlyubnogo soyuzu z yakogo viplivaye sho nihto ne mozhe buti primushenij do ponovlennya shlyubu vsuperech jogo voli Tomu docilnishe bulo b zakripiti v SK mozhlivist ponovlennya shlyubu za takoyi situaciyi yak i v razi poyavi cholovika druzhini viznanih bezvisno vidsutnimi lishe pri nayavnosti pryamogo voleviyavlennya oboh iz podruzhzhya Ponovlennya shlyubu organom DRACSu maye zvorotnu silu vnaslidok chogo druzhina i cholovik viznayutsya takimi sho perebuvayut u shlyubi z momentu jogo derzhavnoyi reyestraciyi a ne z chasu ponovlennya shlyubu Traplyayutsya vipadki koli odin iz podruzhzhya pomiraye pislya rozirvannya shlyubu za rishennyam sudu ale do abo u den nabrannya nim chinnosti U zv yazku z cim postaye pitannya sho treba vvazhati u takomu razi pidstavoyu pripinennya shlyubu smert odnogo z podruzhzhya abo zh jogo rozirvannya za rishennyam sudu Ce pitannya maye velike praktichne znachennya oskilki vid jogo virishennya zalezhat pravovi naslidki sho nastayut dlya togo z podruzhzhya hto zalishivsya zhivim Adzhe yaksho shlyub pripineno vnaslidok smerti odnogo z podruzhzhya drugij z nih uspadkovuye jogo majno a yaksho vnaslidok rozirvannya shlyubu sudom ni Stattya 104 SK zakriplyuye pravove regulyuvannya zaznachenogo pitannya Tak ch Z ciyeyi statti vstanovlyuye sho yaksho odin iz podruzhzhya pomer do nabrannya chinnosti rishennyam sudu pro rozirvannya shlyubu vvazhayetsya sho shlyub pripinivsya vnaslidok jogo smerti Pri comu drugij z podruzhzhya mozhe buti spadkoyemcem pershoyi chergi pislya pomerlogo Dane polozhennya vidpovidaye chinnomu civilno procesualnomu zakonodavstvu Ale vodnochas vono ne vidpovidaye vislovlenomu voleviyavlennyu pomerlogo Adzhe u takomu razi faktichno spadkoyemcem bude kolishnij cholovik abo kolishnya druzhina Uyavlyayetsya sho taka situaciya mozhe porushuvati interesi inshih spadkoyemciv osoblivo yaksho do vinesennya sudovogo rishennya pro rozirvannya shlyubu druzhina i cholovik trivalij chas ne prozhivali razom Yaksho zh odin iz podruzhzhya pomiraye u den nabrannya chinnosti rishennyam sudu pro rozirvannya shlyubu cilkom spravedlivo vvazhayetsya sho vin pripinivsya vnaslidok jogo rozirvannya ch 4 st 104 SK 3 Romovska zaznachaye sho ce pravilo pidlyagaye poshiryuvalnomu tlumachennyu i maye zastosovuvatis ne tilki stosovno nabrannya chinnosti sudovim rishennyam a j shodo dnya vinesennya organom DRACSu postanovi pro pripinennya shlyubu Tobto yaksho odin iz podruzhzhya pomiraye u den vinesennya takoyi postanovi shlyub vvazhayetsya pripinenim vnaslidok jogo rozirvannya Rozirvannya shlyubu kontrolyuyetsya derzhavoyu i mozhe zdijsnyuvatisya lishe vidpovidnimi derzhavnimi organami Nimi ye organi DRACSu a u vipadkah peredbachenih SK sud Toj chi inshij poryadok rozirvannya shlyubu peredbachenij SK i ne mozhe buti viznachenij za bazhannyam storin Tak shlyub z osoboyu viznanoyu sudom nediyezdatnoyu rozrivayetsya lishe organom DRACSu p 2 ch 1 st 107 SK Drugij z podruzhzhya ne mozhe vimagati vid sudu rozirvannya shlyubu z nediyezdatnim cholovikom druzhinoyu Chinne zakonodavstvo peredbachaye sho rozirvati mozhna lishe shlyub ukladenij v zakonnomu poryadku z doderzhannyam usih umov i pidstav jogo ukladennya tobto lishe dijsnij shlyub Faktichne pripinennya shlyubu z metoyu podalshogo neponovlennya shlyubnih vidnosin ne ye rozluchennyam z poziciyi zakonu Tomu za cih umov shlyub prodovzhuvatime porodzhuvati simejni vidnosini krim vipadkiv postanovlennya sudom rishennya pro vstanovlennya rezhimu okremogo prozhivannya podruzhzhya statti 119 120 SK U SK vpershe u simejnomu zakonodavstvi figuruye ponyattya rezhim okremogo prozhivannya podruzhzhya Vidpovidno do ch 1 st 119 SK cej rezhim vstanovlyuyetsya dlya podruzhzhya sudom u razi nemozhlivosti chi nebazhannya druzhini i abo cholovika prozhivati spilno Odnak ne zovsim zrozumila praktichna neobhidnist jogo vstanovlennya a takozh te yakim chinom ce uzgodzhuyetsya z chinnim zakonodavstvom Po pershe Konstituciya zakriplyuye vilnij vibir miscya prozhivannya prichomu nezalezhno vid togo perebuvaye osoba v shlyubi chi ni tobto druzhina i cholovik u bud yakomu razi mozhut prozhivati yak spilno tak i okremo Ce pitannya voni virishuyut za vlasnim rozsudom Po druge yaksho druzhina i cholovik ne mayut mozhlivosti abo ne bazhayut prozhivati spilno nemaye neobhidnosti zberigati takij shlyub Pri comu voni mayut zvertatisya do sudu chi organu DRACSu z zayavoyu pro jogo rozirvannya a ne pro vstanovlennya dlya nih rezhimu okremogo prozhivannya Navedenij u st 108 SK perelik kategorij rozluchen yaki mozhut buti viznani fiktivnimi ye vicherpnim Odnak u zhitti mayut misce j inshi vipadki Odnim z nih ye situaciya za yakoyi odin iz podruzhzhya yakij utrimuye i vihovuye dvoh nepovnolitnih ditej odnu ditinu vid poperednogo shlyubu a drugu vid ninishnogo z metoyu zmenshennya rozmiru alimentiv na ditinu vid poperednogo shlyubu fiktivno rozrivaye teperishnij shlyub i nibito splachuyuchi alimenti na dvoh ditej tim samim zmenshuye rozmir alimentiv na pershu ditinu Tomu na nash poglyad nemaye neobhidnosti obmezhuvati kategoriyi fiktivnih rozluchen Odnak treba chitko viznachiti umovi pidstavi ta poryadok viznannya rozirvannya shlyubu fiktivnim Nini vstanovleno sudovij poryadok viznannya rozluchennya fiktivnim Stattya 108 SK peredbachaye sho na pidstavi rishennya sudu organ DRACS maye anulyuvati aktovij zapis i Svidoctvo pro rozirvannya shlyubu Ce rozirvannya shlyubu vvazhayetsya takim sho ne vidbulosya i ne porodzhuye peredbachenih zakonodavstvom pravovih naslidkiv Rozirvannya shlyubu organom DRACSu Simejnij kodeks statti 106 i 107 peredbachaye taki vipadki rozirvannya shlyubu organom DRACSu za zayavoyu cholovika i druzhini yaki ne mayut ditej ch 1 st 106 Uyavlyayetsya sho ce polozhennya mozhe tlumachitis neodnakovo na vidminu vid polozhennya st 41 KpShS vidpovidno do yakoyi cej organ mig rozrivati shlyub mizh druzhinoyu ta cholovikom yaki ne mali nepovnolitnih ditej Tak 3 Romovska vvazhaye sho ch 1 st 106 SK stosuyetsya osib yaki ne mayut spilnih ditej tih diti yakih dosyagli povnolittya Ponyattya ditina i diti ye neodnoznachnimi Zgidno z ch 1 st 6 SK pravovij status ditini maye osoba do dosyagnennya neyu povnolittya Diti zh mozhut buti yak povnolitnimi tak i nepovnolitnimi Tomu treba vvazhati sho spravzhnij zmist ch 1 st 106 SK ye vuzhchim za jogo bukvalne tlumachennya Adzhe z neyi viplivaye sho pravom rozirvannya shlyubu v organi DRACSu nadileni druzhina i cholovik yaki ne mayut nepovnolitnih ditej za zayavoyu odnogo z podruzhzhya yaksho drugij z nih viznanij bezvisno vidsutnim nediyezdatnim ch 1 st 107 SK Reyestraciya rozirvannya shlyubu peredbachena ch 1 st 106 SK zdijsnyuyetsya za nayavnosti pismovoyi zayavi v yakij maye buti zafiksovana vzayemna zgoda podruzhzhya na ce j za vidsutnosti u nih ditej U takomu razi oformlennya rozluchennya i vidacha podruzhzhyu Svidoctva pro rozirvannya shlyubu provadyatsya na pidstavi postanovi organu DRACSu pislya splivu odnogo misyacya vid dnya podannya zayavi Cej strok vstanovleno dlya togo shob zapobigti rozluchennyu pid vplivom netrivaloyi svarki U razi primirennya druzhini i cholovika protyagom cogo periodu voni mayut pravo vidklikati svoyu zayavu Reyestraciya rozirvannya shlyubu za zayavoyu podruzhzhya peredbachaye osobistu prisutnist kozhnogo z nih Vodnochas taka reyestraciya mozhe buti provedena za vidsutnosti odnogo z podruzhzhya yaksho vin cherez povazhnu prichinu tyazhka hvoroba trivale vidryadzhennya prozhivannya u viddalenij miscevosti tosho ne mozhe z yavitisya do organu DRACSu Odnak pri comu vid imeni ciyeyi osobi maye buti podana zayava pro yiyi zgodu na rozluchennya z prohannyam rozirvati shlyub bez neyi Dlya rozirvannya shlyubu organom DRACSu neobhidno takozh shob u podruzhzhya ne bulo spilnih nepovnolitnih ditej Do ditej za pohodzhennyam pririvnyuyutsya diti usinovleni cholovikom i druzhinoyu Nayavnist v odnogo z podruzhzhya nepovnolitnoyi ditini batkom abo usinovlyuvachem yakoyi ne ye drugij z nih napriklad ditini vid poperednogo shlyubu abo pozashlyubnoyi ne ye pereshkodoyu do rozirvannya shlyubu Reyestraciya rozirvannya shlyubu provaditsya za miscem prozhivannya podruzhzhya abo odnogo z nih Yaksho druzhina i cholovik cherez povazhnu prichinu ne mozhut z yavitisya do organu DRACSu u viznachenij den reyestraciya na yih prohannya perenositsya na inshij den Odnak strok takogo perenesennya ne mozhe perevishuvati odnogo roku vid dnya podannya zayavi Yaksho zh prichina neyavki viznana nepovazhnoyu a bazhannya druzhini i cholovika rozirvati shlyub ne zminilosya voni mozhut podati do organu DRACSu novu zayavu Pri comu cej organ znovu priznachaye misyachnij strok dlya reyestraciyi rozirvannya shlyubu Organ DRACSu ne z yasovuye prichin rozluchennya ne ye jogo obov yazkom j primirennya podruzhzhya Za reyestraciyu rozirvannya shlyubu oboma abo odnim z podruzhzhya za domovlenistyu mizh nimi splachuyetsya sudovij zbir u rozmiri 0 1 rozmiru minimalnoyi zarobitnoyi plati Pislya cogo yim vidayetsya Svidoctvo pro rozirvannya shlyubu a takozh prostavlyayetsya shtamp u pasporti abo inshomu dokumenti sho posvidchuye osobu Do kompetenciyi organu DRACSu ne nalezhit virishennya sporiv sho vinikayut mizh podruzhzhyam u zv yazku z rozirvannyam shlyubu Tak zgidno z ch Z st 106 SK shlyub rozrivayetsya nezalezhno vid nayavnosti mizh druzhinoyu ta cholovikom majnovogo sporu shodo nabutogo za chas shlyubu majna nadannya utrimannya tosho Bud yakij majnovij spir maye virishuvatisya u sudovomu poryadku Stattya 107 SK peredbachaye pidstavi rozirvannya shlyubu organom DRACSu za zayavoyu odnogo z podruzhzhya Odniyeyu z takih pidstav ye viznannya sudom drugogo z podruzhzhya bezvisno vidsutnim Vidpovidno do ch 1 st 43 CK fizichna osoba mozhe buti viznana sudom bezvisno vidsutnoyu yaksho protyagom odnogo roku v misci yiyi postijnogo prozhivannya nemaye vidomostej pro misce yiyi perebuvannya Taki spravi rozglyadayutsya sudom za miscem prozhivannya pozivacha drugogo z podruzhzhya U zayavi maye buti zaznacheno z yakoyu metoyu zayavniku treba viznati konkretnu osobu bezvisno vidsutnoyu navedeno fakti sho svidchat pro yiyi bezvisnu vidsutnist abo vkazano na obstavini yaki buli zagrozlivimi dlya ciyeyi osobi chi ti sho dozvolyayut pripuskati yiyi zagibel vnaslidok neshasnogo vipadku Rishennya sudu pro viznannya drugogo z podruzhzhya bezvisno vidsutnim yake nabralo chinnosti she ne svidchit pro pripinennya shlyubu mizh nimi Vono ye pidstavoyu dlya rozirvannya shlyubu organom DRACSu za zayavoyu odnogo z podruzhzhya Kopiya rishennya abo vipiska z nogo dodayetsya do zayavi iniciatora rozirvannya shlyubu Yaksho osoba yaka bula viznana bezvisno vidsutnoyu z yavilasya abo yaksho oderzhano vidomosti pro yiyi misceperebuvannya sud za yiyi misceperebuvannyam abo sud yakij postanoviv rishennya pro viznannya ciyeyi osobi bezvisno vidsutnoyu za yiyi zayavoyu chi za zayavoyu inshoyi zainteresovanoyi osobi skasovuye rishennya pro viznannya osobi bezvisno vidsutnoyu st 45 CK Shlyub takoyi osobi ponovlyuyetsya u razi podannya spilnoyi z kolishnim cholovikom abo kolishnoyu druzhinoyu zayavi i za umovi sho nihto z nih ne uklav novogo shlyubu Rozirvannya shlyubu za rishennyam sudu Shlyub rozrivayetsya u sudovomu poryadku yaksho odin iz podruzhzhya yaki ne mayut ditej ne daye zgodi na ce abo koli druzhina i cholovik mayut spilnih nepovnolitnih ditej Sudom mayut takozh rozglyadatisya spravi pro rozirvannya shlyubu yaksho odin iz podruzhzhya zayavlyayuchi pro svoyu zgodu na rozluchennya uhilyayetsya vid rozirvannya shlyubu v organi DRACSu tobto vidmovlyayetsya podati do nogo spilnu zayavu ne z yavlyayetsya dlya reyestraciyi rozluchennya a takozh yaksho misce prozhivannya odnogo z podruzhzhya nevidome Neobhidnist nadilennya drugogo z podruzhzhya u cij situaciyi pravom zvernennya do sudu pov yazana z tim sho u protivnomu razi vin ne zmozhe dobitisya rozluchennya Adzhe primusiti z yavitisya do organu DRACSu osobu yaka ne bazhaye cogo nemozhlivo Zaznacheni spravi treba vvazhati riznovidom rozirvannya shlyubu za spilnoyu zayavoyu podruzhzhya yaksho toj z nih hto uhilyayetsya vid rozirvannya shlyubu v organi DRACSu ne zayavit pro svoyu nezgodu na rozluchennya v sudi Pozovna zayava pro rozirvannya shlyubu za zagalnim pravilom podayetsya odnim iz podruzhzhya opikunom togo z podruzhzhya hto viznanij nediyezdatnim do sudu za miscem prozhivannya vidpovidacha drugogo z podruzhzhya Odnak yaksho z pozivachem prozhivayut nepovnolitni diti abo yaksho za stanom zdorov ya chi cherez inshi povazhni prichini jomu vazhko viyihati na misce prozhivannya vidpovidacha zayava mozhe buti prijnyata sudom za miscem prozhivannya pozivacha Za vzayemnoyu zgodoyu zayava mozhe buti prijnyata sudom za miscem prozhivannya kozhnoyi z storin st 126 131 CPK U pozovnij zayavi maye zaznachatisya rik narodzhennya kozhnogo z podruzhzhya data i misce reyestraciyi shlyubu motivi jogo rozirvannya nayavnist vid shlyubu nepovnolitnih ditej yih prizvisha imena ta po batkovi z kim iz batkiv voni prozhivayut inshi vimogi yaki mozhut buti virisheni sudom odnochasno z rozglyadom zayavi Do pozovnoyi zayavi dodayutsya Svidoctvo pro reyestraciyu shlyubu kopiyi svidoctv pro narodzhennya ditej dovidki pro rozmir zarobitnoyi plati ta inshih dohodiv podruzhzhya a takozh usi dokumenti sho stosuyutsya zayavlenih vimog Sprava pro rozirvannya shlyubu rozglyadayetsya yak pravilo za uchastyu oboh z podruzhzhya navit yaksho vid yih imeni vistupayut predstavniki Rozglyad spravi za vidsutnosti odnogo z podruzhzhya mozhlivij u vinyatkovih vipadkah na pidstavi motivovanoyi postanovi sudu U razi neyavki podruzhzhya u sudove zasidannya bez povazhnih prichin sud vidkladaye rozglyad spravi a pri yih neyavci pislya povtornogo vikliku zalishaye pozov bez rozglyadu yaksho ne vvazhaye za mozhlive virishiti spravu za nayavnimi materialami Rozglyadayuchi zayavu podruzhzhya yake maye spilnih ditej pro rozirvannya shlyubu sud yak j organ DRACSu pri virishenni pitannya pro rozluchennya v administrativnomu poryadku ne povinen yak ce viplivaye zi zmistu st 109 SK z yasovuvati chomu druzhina i cholovik bazhayut rozluchitisya Vin ne maye prava vidmoviti u rozirvanni shlyubu yaksho i cholovik i druzhina zayavili vimogu pro ce Sud povinen lishe vstanoviti sho zayava vidpovidaye spravzhnij voli podruzhzhya i sho pislya rozirvannya shlyubu ne budut porusheni yih osobisti ta majnovi prava a takozh prava yih ditej U stattyah 106 i 109 SK ne zaznacheno za nayavnosti ditej yakogo viku sud maye rozirvati shlyub ne z yasovuyuchi prichin cogo Uyavlyayetsya sho vidpovidno do polozhen zgadanih statej vin maye pravo rozirvati shlyub za spilnoyu zayavoyu podruzhzhya ne vdayuchis do z yasuvannya prichin yaki sponukayut yih do rozluchennya yaksho druzhina i cholovik ne mayut nepovnolitnih ditej Odnak i za viznannya cogo na nashu dumku treba konstatuvati sho st 109 SK ne vidznachayetsya chitkistyu Zgidno zi st 109 SK sud postanovlyaye rishennya pro rozirvannya shlyubu yaksho bude vstanovleno sho pislya cogo ne budut porusheni prava nepovnolitnih ditej Vstanoviti cej fakt vin maye shlyahom perevirki podanogo podruzhzhyam pismovogo dogovoru pro te z kim iz nih prozhivatime ditina diti yaku uchast u zabezpechenni umov yiyi zhittya bratime toj z batkiv hto prozhivatime okremo a takozh pro umovi zdijsnennya nim prava na osobiste vihovannya ditini U dogovori mayut buti zakripleni sposobi uchasti ciyeyi osobi v utrimanni ditini Yaksho obov yazok batka materi shodo utrimannya ditini pripinyayetsya u zv yazku z nabuttyam ditinoyu abo tim z batkiv z kim vona prozhivaye prava vlasnosti na neruhome majno st 190 SK cya obstavina obov yazkovo povinna distavati vidobrazhennya u dogovori Dogovir v yakomu vstanovlyuyetsya rozmir alimentiv na ditinu maye buti notarialno posvidchenij Yaksho u hodi perevirki dogovoru sud vstanovit sho interesi ditini nim ne porushuyutsya vin zatverdzhuye jogo svoyim rishennyam Yaksho zh druzhina i cholovik ne dosyagli zgodi shodo zabezpechennya interesiv ditini abo yaksho podanij nimi dogovir superechit cim interesam sud zobov yazanij za vlasnoyu iniciativoyu virishiti ci pitannya i vinesti vidpovidne rishennya Sho zh do polozhennya ch Z st 109 SK vidpovidno do yakogo sud maye postanovlyati rishennya pro rozirvannya shlyubu yaksho bude vstanovleno sho pislya cogo ne budut porusheni osobisti ta majnovi prava podruzhzhya to na nash poglyad vono ye nedorechnim Po pershe zhoden sud ne mozhe vstanoviti sho pislya rozirvannya shlyubu ci prava ne budut porusheni Adzhe ce nemozhlivo peredbachiti Tomu bilsh slushnim bulo b zakriplennya obov yazku sudu vstanovlyuvati te sho osobisti ta majnovi prava druzhini i cholovika ne budut porusheni v rezultati a ne pislya rozirvannya shlyubu Po druge u razi porushennya pislya rozluchennya zaznachenih prav kolishnye podruzhzhya mozhe zvernutisya do sudu z pozovom pro yih zahist U takomu razi vimoga zahistu porushenih prav ne zalezhit vid rozluchennya yak j mozhlivist rozirvannya shlyubu ne zalezhit vid nayavnosti mizh druzhinoyu i cholovikom majnovogo sporu Otzhe yedinoyu metoyu rozirvannya shlyubu sudom u peredbachenomu st 109 SK vipadku maye buti zahist prav ta interesiv nepovnolitnih ditej u ch Z ciyeyi statti jdetsya lishe pro yih prava A osobisti ta majnovi prava podruzhzhya mozhut zahishatisya yak do tak i pislya rozirvannya shlyubu Tomu yih porushennya ne mozhe buti pidstavoyu dlya vidmovi u rozirvanni shlyubu u tomu razi yaksho i cholovik i druzhina vimagayut cogo i podayut do sudu zaznachenij vishe dogovir Na praktici pidstavami rozirvannya shlyubu najchastishe ye zlovzhivannya odnim iz podruzhzhya alkogolem abo narkotichnimi zasobami nebazhannya cholovika mati ditinu abo jogo nezdatnist do yiyi zachattya vidmova druzhini vid narodzhennya ditini abo yiyi nezdatnist do cogo trivale okreme prozhivannya podruzhzhya sho ye naslidkom stvorennya odnim iz nih novoyi sim yi tosho Treba zaznachiti sho zakonodavec ne vstanovlyuye pereliku pidstav rozirvannya shlyubu U kozhnomu konkretnomu vipadku taka pidstava viznachayetsya sudom Sud postanovlyaye rishennya pro rozirvannya shlyubu pislya splivu odnogo misyacya z dnya podannya podruzhzhyam zayavi Uprodovzh cogo stroku cholovik i druzhina mayut pravo vidklikati yiyi Sud povinen takozh vikoristovuvati nadane jomu zakonom pravo vidkladati rozglyad spravi dlya primirennya podruzhzhya osoblivo za nayavnosti u nih nepovnolitnih ditej yaksho ce ne superechit moralnim zasadam suspilstva U mezhah vstanovlenogo ch 4 st 176 CPK shestimisyachnogo stroku dlya primirennya vin mozhe povtorno vidklasti rozglyad spravi abo za nayavnosti obgruntovanogo klopotannya oboh chi odnogo z podruzhzhya skorotiti cej strok Yaksho pislya splivu vstanovlenogo sudom stroku druzhina i cholovik pomiryatsya provadzhennya u spravi pripinyayetsya na pidstavi podanoyi nimi zayavi abo zayavi pozivacha pro vidmovu vid pozovu u razi rozglyadu sudom spravi za pozovom odnogo z podruzhzhya Yaksho zh pislya splivu nadanogo podruzhzhyu dlya primirennya stroku zayava vid nih ne nadijshla i voni u sudove zasidannya ne z yavilisya sud z urahuvannyam pravila st 172 CPK povinen zalishiti spravu bez rozglyadu na pidstavi ch 4 st 229 CPK Moment pripinennya shlyubu Pravovi naslidki rozirvannya shlyubu Vstanovlennya momentu pripinennya shlyubu u razi jogo rozirvannya maye duzhe vazhlive pravove znachennya oskilki same z cogo chasu mizh podruzhzhyam pripinyayutsya osobisti ta majnovi pravovidnosini sho vinikayut vid dnya derzhavnoyi reyestraciyi shlyubu v organi DRACSu U st 114 SK cej moment viznacheno z urahuvannyam isnuyuchogo poryadku rozirvannya shlyubu organom DRACSu chi sudom Zgidno z neyu u razi rozirvannya shlyubu organom DRACSu momentom jogo pripinennya ye den vinesennya nim vidpovidnoyi postanovi Uyavlyayetsya sho poryadok i forma yiyi vinesennya mayut buti viznacheni u hodi kodifikaciyi zakonodavstva z pitan reyestraciyi aktiv civilnogo stanu Pri rozirvanni shlyubu sudom vin pripinyayetsya u den nabrannya chinnosti sudovim rishennyam A ce vidbuvayetsya pislya splivu stroku vidvedenogo na jogo apelyacijne oskarzhennya yakij dorivnyuye odnomu misyacyu Simejnij kodeks ne obmezhuye strok reyestraciyi rozirvannya shlyubu provedenogo u sudovomu poryadku v organi DRACSu Stattya 115 SK zakriplyuye lishe obov yazok kolishnogo cholovika abo kolishnoyi druzhini podati do cogo organu vidpovidnu zayavu Taka reyestraciya maye lishe posvidchuvalnij harakter zakon ne pov yazuye z neyu moment pripinennya shlyubu Nezvazhayuchi na te sho shlyub yakij rozrivayetsya za rishennyam sudu pripinyayetsya vid dnya nabrannya nim chinnosti kolishnye podruzhzhya ne maye prava ukladati novij shlyub do oderzhannya v organi DRACSu Svidoctva pro rozirvannya shlyubu Uyavlyayetsya sho obmezhivshi takim chinom pravo cholovika i zhinki na povtornij shlyub zakonodavec namagavsya zabezpechiti obov yazkovist derzhavnoyi reyestraciyi rozirvannya shlyubu za rishennyam sudu stimulyuyuchi do cogo kolishnye podruzhzhya Pravovi naslidki rozirvannya shlyubu distayut viyav u pripinenni osobistih i majnovih prav kolishnogo podruzhzhya Prichomu odni prava pripinyayutsya vidrazu pislya rozluchennya a inshi mozhut buti zberezheni abo za bazhannyam odnogo z podruzhzhya napriklad pravo na vibir prizvisha abo v silu pryamogo pripisu zakonu Tak vidpovidno do ch 2 st 76 SK nepracezdatna osoba yaka potrebuye materialnoyi dopomogi zberigaye pravo na oderzhannya utrimannya vid kolishnogo cholovika kolishnoyi druzhini yaksho vona stala nepracezdatnoyu do rozirvannya shlyubu abo protyagom odnogo roku vid dnya rozluchennya Z rozirvannyam shlyubu pripinyayetsya diya zakonnogo rezhimu majna podruzhzhya tobto rezhimu yih spilnoyi sumisnoyi vlasnosti shopravda za umovi podilu majna nabutogo druzhinoyu i cholovikom za chas shlyubu Yaksho zh takogo podilu ne bulo to i pislya rozluchennya majno prodovzhuye zalishatisya spilnim z vidpovidnim pravovim rezhimom oskilki vono bulo nabute za chas shlyubu Do vimog rozluchenogo podruzhzhya pro podil spilnogo majna zastosovuyetsya pozovna davnist trivalistyu u tri roki Z rozirvannyam shlyubu perestaye diyati peredbachena SK prezumpciya zgodi odnogo z podruzhzhya na vchinennya pravochinu shodo rozporyadzhennya spilnim majnom drugim z podruzhzhya Dlya cogo potribna chitko vislovlena zgoda drugogo vlasnika majna tobto rozluchenogo cholovika abo rozluchenoyi druzhini Pislya rozirvannya shlyubu pripinyayutsya j prava peredbacheni inshimi galuzyami prava zokrema pravo na oderzhannya odnim iz kolishnogo podruzhzhya spadshini pislya smerti drugogo z nih pravo na pensijne zabezpechennya u zv yazku z vtratoyu goduvalnika tosho Odnak rozirvannya shlyubu yake pripinyaye pravovidnosini mizh podruzhzhyam ne prizvodit do pripinennya pravovidnosin mizh batkami j ditmi Rozluchennya u hristiyanstviU Novomu Zaviti shlyub vvazhavsya neporushnim oskilki sho Bog z yednav togo lyudina nehaj ne rozluchaye Mf 19 6 Druzhina i cholovik ne mayut prava odruzhuvatis pri zhivomu cholovikovi chi druzhini hiba sho koli htos iz nih pomre todi vona vilna vid zakonu i ne bude perelyubniceyu vijshovshi za inshogo cholovika Rim 7 2 3 Rozluchennya Isus dozvolyav pri perelyubi Mf 5 32 33 Mf 19 9 Apostol Pavlo dozvolyaye rozluchatis yaksho ye neviruyucha zhinka chi cholovik 1 Kor 7 12 15 Perelyubnikiv sudit Bog Yevr 13 4 Shodo kanonichnih pravil ryad z nih vidluchav vid Cerkvi za rozluchennya i za nastupnij shlyub 48 e pravilo Apostolske 87 e p Trulskogo Soboru Osoblivo kategorichne tut 115 e 102 e zgidno Kormchij pravilo Karfagenskogo Soboru yake zaboronyaye vstupati v novij shlyub podruzhzhyu yake rozluchilos Pri comu otci Soboru viznali za neobhidne prositi civilnu vladu pro vidannya vidpovidnogo zakonu U tlumachenni Valsamona na ce pravilo govoritsya pro te sho vono vtratilo chinnist u zv yazku z vidannyam nastupnih zakoniv sho dozvolyayut rozluchennya v pevnih vipadkah Ochevidno sho hristiyanska Cerkva ne mogla ne rahuvatisya z timi zakonami yaki isnuvali v Rimskij imperiyi i v Vizantiyi shodo rozluchennya Mozhna vidznachiti v zakonodavstvi tendenciyu do obmezhennya prichin dlya rozluchen v epohu hristiyanskih imperatoriv hocha buli j deyaki vidhilennya Zgidno z 117 yu noveloyu Yustiniana vidanoyu v 542 roci rozluchennya dozvolyalos ne tilki z prichin viznanih Cerkvoyu vstup v chernectvo perelyub ale i z politichnih posyagannya na zhittya imperatora medichnih nezdatnist do shlyubnogo spivzhittya kriminalnih posyagannya na zhittya cholovika negidnu povedinku druzhini provedennya nochej poza domom vidviduvannya lazni Zgidno z 134 yu noveloyu Yustiniana vinnij v rozluchenni z inshih prichin karavsya vidpravlennyam v monastir majno jogo dililosya mizh ditmi i monastirem a ti hto zatverdili rozluchennya piddavalisya tilesnomu pokarannyu i posilannyam na katorgu Div takozhVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu RozluchennyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu RozluchennyaSimejne pravo Simejnij kodeks Ukrayini Civilnij kodeks Ukrayini Civilnij procesualnij kodeks Ukrayini Muzej rozluchenDzherelaKonstituciya Ukrayini Prijnyata Verhovnoyu Radoyu Ukrayini 28 chervnya 1996 r Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 1996 30 St 141 Civilnij Kodeks Ukrayini zatverdzhenij Zakonom vid 16 01 2003 roku Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 2003 40 44 St 356 Simejnij Kodeks Ukrayini zatverdzhenij Zakonom vid 10 01 2002 roku Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 2002 21 22 St 135 Civilnij procesualnij kodeks Ukrayini vid 18 03 2004 roku Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 2004 40 41 42 St 492 Pro derzhavnu reyestraciyu aktiv civilnogo stanu Zakon Ukrayini vid 1 lipnya 2010 r Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 2010 38 St 509 Pro sudovij zbir Zakon Ukrayini vid 8 lipnya 2011 r Oficijnij visnik Ukrayini 2011 59 St 2349 Pro praktiku zastosuvannya sudami zakonodavstva pri rozglyadi sprav pro pravo na shlyub rozirvannya shlyubu viznannya jogo nedijsnim ta podil spilnogo majna podruzhzhya Postanova Plenumu Verhovnogo Sudu Ukrayini vid 21 grudnya 2007 r 11 Pro sudovu praktiku v spravah pro viznannya gromadyanina obmezheno diyezdatnim chi nediyezdatnim Postanova Plenumu Verhovnogo Sudu Ukrayini iz zminami ta dop vid 28 03 1972 r 3 Zbirnik Postanov Plenumu Verhovnogo Sudu Ukrayini Harkiv Odissej 2006 S 88 92 Bikova O Yu Deyaki osoblivosti rozirvannya shlyubu derzhavnim organom reyestraciyi aktiv civilnogo stanu Derzhava i pravo Zb nauk prac K IdiP NANU 2003 Vip 23 S 338 343 Glinyana K M Pravove regulyuvannya rozluchennya za simejnim zakonodavstvom Ukrayini Avtoref dis kand yurid nauk Odeska Yuridichna akademiya Odesa 2006 20 s Dyakovich M M Simejne pravo Navch pos K Pravova yednist 2009 512 s Naukovo praktichnij komentar Simejnogo kodeksu Ukrayini Za red Yu S Chervonogo K 2003 Rajchuk A Osnovni suchasni tendenciyi rozvitku zakonodavstva rozvinenih krayin u sferi pripinennya shlyubu Pravo Ukrayini 2008 9 S 130 136 Romovska Z V Simejnij kodeks Ukrayini Naukovo praktichnij komentar K In Yure 2003 532 s Safonchik O I Pidstavi i poryadok rozirvannya shlyubu Aktualni problemi derzhavi i prava Zb nauk prac Odesa yurid l ra 2003 18 S 577 582 Simejne pravo Ukrayini Pidruchnik Za red O V Dzeri K Venturi 1997 Simejne pravo Pidruchnik Za red V S Gopanchuk K Istina 2002 Simejne pravo Ukrayini Pidruchnik Za red V I Borisovoyi I V Zhilinkovoyi K Yurinkom Inter 2004 Simejne pravo Ukrayini Navch posibnik Za red Ye O Haritonova K Istina 2008 200 s Posilannya https web archive org web 20161216165907 http leksika com ua 17361004 legal podil mayna podruzhzhya Arhivovano16 grudnya 2016 u Wayback Machine Podil majna podruzhzhya Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2002 T 4 N P 720 s ISBN 966 7492 04 4 Rozirvannya shlyubu 18 listopada 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2003 T 5 P S 736 s ISBN 966 7492 05 2 Rozvid Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1964 T 7 kn XIII Literi Riz Se S 1612 1613 1000 ekz Rozpodil majna u civilnomu shlyubi 18 serpnya 2013 u Wayback Machine Praktichni momenti pri rozluchenni 21 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Rozirvannya shlyubu z inozemcem 6 lipnya 2020 u Wayback Machine PrimitkiEnciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Min yust Kilkist rozluchen v Ukrayini znizilasya do rekordnih pokaznikiv 21 07 2010 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 28 kvitnya 2011 azbyka ru ros Arhiv originalu za 10 sichnya 2020 Procitovano 10 sichnya 2020 Sokolov I I O povodah k razvodu v Vizantii s poloviny IX do poloviny XV v Istorikopravovoj ocherk SPb 1911 V inshomu movnomu rozdili ye povnisha stattya Divorce angl Vi mozhete dopomogti rozshirivshi potochnu stattyu za dopomogoyu perekladu z anglijskoyi Ne perekladajte tekst yakij vidayetsya nedostovirnim abo neyakisnim Yaksho mozhlivo perevirte tekst za posilannyami podanimi v inshomovnij statti Dokladni rekomendaciyi div Vikipediya Pereklad