Радіомо́влення — виробництво і розповсюдження аудіопрограм за допомогою електромагнітних хвиль, що поширюються передавальними пристроями і приймаються будь-якою кількістю приймачів.
Сучасне радіомо́влення — це інформаційна галузь, яка стала глобальним засобом масової інформації, засобом впливу на громадськість. Важливість впливу радіо на громадську думку пов'язана сьогодні з його масовістю та з можливістю бути суб'єктом громадянської журналістики.
Функції радіомовлення
Цей розділ не містить . |
Як і для інших ЗМІ, для радіомовлення виділяють такі функції:
- Інтеграція (підтримує функціонування суспільства, його входження в інформаційний простір);
- Соціалізація (пропагує певний стиль життя, а також моральні цінності);
- Організація (спонукає людей до дії, до прийняття рішень);
- Інформування (задовольняє потребу слухача в інформації);
- Просвітництво (набуття нових знань);
- Розважальна функція (допомагає відволіктися від щоденних проблем і просто відпочити);
- Виховання (впливає на формування громадської думки);
- Спілкування (засобом інтерактивного спілкування в ефірі дає змогу людям висловити свою точку зору на ту чи іншу проблему)
Історія радіомовлення в Україні
Радіо використовується в Україні для радіотелеграфного зв'язку з 1902 року. Початки радіомовлення припадають на 1924 рік, коли у Харкові, через 4 роки після того, як почали діяти 4-кіловатні радіостанції в Москві, Ленінграді й Казані, розпочато радіопересилання через малопотужні передавачі. 16 листопада 1924 о 19:00 в Харкові — тодішній столиці УРСР — вийшла в ефір перша вітчизняна радіопередача . На честь початку мовлення Українського радіо, в 1994 році 16 листопада в Україні проголошено Днем працівників радіо, телебачення та зв'язку.
Перші потужні радіостанції були збудовані у Харкові й Києві 1925 року Московським акціонерним товариством для широкого мовлення по радіо. Згодом постали радіостанції в Одесі, Дніпропертровську, Донецьку та інших містах. Введена у дію 1927 Харківська «РВ 4» (Радиовещательная станция 4) була четверта за потужністю в усьому СРСР. 1941 найпотужнішою довгохвильовою радіостанцією УРСР була Київська («РВ 84»), призначена також для пропагандних пересилань за кордон.
Розпочата 1928 року, уже під керівництвом [ru], радіофікація України відбувалася головним чином релейною системою — шляхом будування радіовузлів та подальшої ретрансляції дротами до підключених репродукторів — гучномовців. Панівний в інших країнах світу ефірний метод — встановлення радіоприймачів — використовувалася мало. Ефірні радіоприймачі вироблялися у незначній кількості, в основному для урядових і партійних установ і осіб. Кількість їх почала збільшуватися лише під кінець 1930-х років, після того, як удосконалено засоби заглушування радіопересилань з-за кордону та коли розпочато виробництво ефірних приймачів, які були придатні винятково для слухання радянських радіостанцій. В основному аж до останнього часу головним засобом радіомовлення в УРСР, зокрема в робітничих кварталах міст і по селах, були радіовузли та трансляційні радіоточки з репродукторами. У 1940 трансляційних радіоточок в УРСР було 1 047 000, у тому числі у сільських місцевостях 137 200. Усіх радіоприймачів було лише 255 400, здебільшого по містах. Їх треба було реєструвати в міліції.
У серпні 1930 постановою Ради народних комісарів УРСР була створена при уповноваженому Народному комісаріату пошт і телеграфів СРСР при уряді УРСР Всеукраїнська радіопрограма з підлеглими їй радіоцентром Автономної Молдавської РСР та місцевими радіоцентрами. У 1932 Всеукраїнську Радіоуправу перейменовано на Всеукраїнський комітет радіофікації та радіомовлення при РНК УРСР (з 1938 скорочено — Український Радіокомітет). Цей комітет одержував інформацію від Радіотелеграфного агентства України (РАТАУ). Допоміжною установою було створене 1930 з місцевих товариств друзів радіо республіканське Радіотовариство України. У 1930-х роках діяв також Комітет сприяння радіофікації та радіоаматорству при ЦК ЛКСМУ. Питанням радіотехніки, радіомовлення і радіоаматорства був присвячений журнал «Радіо» (1930—1941).
УРСР була охоплена насамперед радіопересиланнями московських радіопередавачів. Програми українською мовою були обмежені спершу щодо часу і за змістом. Наприкінці 1920-х років і на початку 1930-х років вони складалися на понад 70% з політичного мовлення (політосвіта й агітація). Програма Харківської радіостанції, крім «радіогазет» — робітничої, селянської, комсомольської, піонерської, єврейської та есперанто — складалася з доповідей, бесід, останніх новин, повідомлень зі з'їздів і нарад. На мистецьке слово припадало з усіх 18 годин щоденної роботи — 3—4 год. У другій половині 1930-х років програми радіостанцій в УРСР доповнено музичними пересиланнями і літературно-драматичними радіомовленнями, як також окремими пересиланнями для дітей і молоді. 30—40% часу приділювано на обов'язкове транслювання московських пересилань на радіомережу УРСР і на пересилання з Москви російською мовою 12 раз на добу останніх новин. Під час другої світової війни, коли більшість радіостанцій була знищена внаслідок воєнних дій, населення України було обслуговуване або радіопересиланнями німецької окупаційної влади, або ж радіомовленням московських окупаційних радіостанцій та радянських військових радіостанцій. Українські радіопересилання у 1941—1944 роках вела Радіостанція імені Тараса Шевченка із Саратова, куди евакуйовано частково устаткування радіостанцій з УРСР.
Після війни оправами радіомовлення і радіофікації в УРСР відав Комітет радіомовлення (з 1950 і телебачення) при Раді міністрів УРСР. З лютого 1957 цей комітет видає щодня свої програми під назвою «Говорить Київ».
1965 року в УРСР діяло понад 50 потужних довго-, середньо-, коротко- і ультракороткохвильових радіостанцій. Стан радіомовлення в УРСР за 1950—1969 унаочнюють нижче подані таблиці (з даними також для всього СРСР):
Тип | Місце | Кількість за роками, тис. шт. | |||
1950 | 1960 | 1965 | 1970 | ||
Трансляційні радіовузли | УРСР | 3 055 | 5 870 | 5 462 | 4 657 |
У тому числі у сільських місцевостях | 1 910 | 3 655 | 3 168 | ? | |
В СРСР | 18 919 | 39 033 | 34 206 | 35 145 | |
Трансляційні радіоточки (у тис.) | УРСР | 1 482 | 7 203 | 8 356 | 10 267 |
У тому числі у сільських місцевостях | 334 | 4 418,5 | 4 850 | 4 970 | |
СРСР | 9 685 | 30 837 | 35 638 | 46 193 | |
Радіоприймачі (у тис.) | УРСР | 528 | 4431 | 6571 | 8157 |
У тому числі у сільських місцевостях | 158 | 1101 | 1535 | 1889 | |
СРСР | 3643 | 27 811 | 32 828 | 48 575 | |
Виробництво | УРСР | ||||
радіоприймачі й радіоли | 8,5 | 231,2 | 553 | 673 | |
гучномовці | 165 | 899 | 700 | 1648 |
Порівняно до 1930-х програми радіомовлення в УРСР значно поширилися. На початку 1965-го обсяг республіканського радіомовлення становив пересічно 3 години на добу. Крім 10 випусків «останніх вістей», передаваних щодоби з Київської радіостанці, програми радіостанцій в УРСР включали лекції, бесіди, консультації, загальноосвітні, літературні і музичні пересилання. Велися також радіопересилання для дітей і молоді й окремі програми чужими й українською мовами для закордону. У 1960-х роках Українська республіканська радіостанція передавала свої пересилання за трьома програмами — першою, що її трансльовано радіовузлами і радіоточками для масового слухача, і другою та третьою — для власників радіоприймачів здебільшого по містах або поблизу них. У першій програмі на теми місцевого партійного і господарського життя припадало 20—25% часу, решту становили транслювання з Москви. У двох інших більше уваги присвячено загальноукраїнським справам, у тому числі літературі й мистецтву.
Поза тижневиком «Говорить і показує Україна» в УРСР не було жодного україномовного радіожурналу. У видавництві Київського Політехнічного Інституту виходить з 1958 року, як орган Міністерства вищої і середньої освіти СРСР, двомісячний журнал «Радиотехника» (3500—5000 накладу).
Радіоаматорські клуби й гуртки в УРСР працювали в системі Добровільного товариства сприяння армії, авіації і флоту (ДТСААФ). У 1961-му в УРСР було 220 самодіяльних радіоклубів з понад 24 тисячами радіоаматорів. Працювало також понад 2500 аматорських радіостанцій.
На глушення радіопередач з-за кордону в СРСР витрачалися величезні кошти, проте глушення було ефективним лише у великих містах.
На Західних Українських Землях під Польщею радіо було включене у систему державного зв'язку, і радіослухачі мали реєструватися і оплачувати щомісяця абонемент у поштових урядах. Окремі україномовні радіопрограми, розпочаті Львівським радіо у 1930-х роках, були спорадичні й обмежені часом (15-30 хвилин) і змістом. У неділі й у більші свята передавано богослуження з українських церков.
У 1930-х роках було розпочато україномовне радіомовлення для населення Закарпаття. У рамках чехословацьких пересилань з Кошиць передавано двічі на тиждень (з 1934-го 5 разів) 15-хвилинну програму українською мовою. У 1934-му радіо-журнал Прага увів щоденні радіопересилання для Закарпаття. Під час карпато-української державності пересилання українською мовою передавалося з Банської Бистриці на Словаччині. З початку 1939 діяла короткохвильова радіостанція у Хусті.
Під час другої світової війни, у 1939—1941 роках, українське населення західних земель обслуговували радянські радіостанції у Львові, Станиславові й Тернополі. За німецької окупації західних українських земель (1941—1944) діяла німецька радіостанція у Львові (30-хвилинні україномовні програми 3 рази на тиждень).
У незалежній Україні питаннями радіомовлення відає Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення. До її компетенції входять видача ліцезій на мовлення й розподіл частотних діапазонів.
Найбільшою радіомережою, аналогів якій немає в країні, є Українське радіо, що входить до суспільного мовлення і має FM-частоти в 192 населених пунктах у 24 областях, а також мовить на середніх хвилях, супутнику та в кабельних телемережах.
Примітки
- Гоян О. Я. Основи телерадіожурналістики і радіоменеджменту: Підруч. — 2-ге вид., допов. — К.: Веселка, 2004. — 245 с.
- Katchanovski, Ivan; Kohut, Zenon E.; Nebesio, Bohdan Y.; Yurkevich, Myroslav (11 липня 2013). Historical Dictionary of Ukraine (англ.). Scarecrow Press. ISBN .
- . Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення. 11 жовтня 2019. Архів оригіналу за 10 листопада 2019. Процитовано 30 листопада 2019.
Література
- О. В. Задорожній. Радіомовлення незаконне // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К.:Знання України, 2004 — Т.2 — 812с.
Посилання
- Радіомовлення // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2003. — Т. 5 : П — С. — 736 с. — .
- 300; 375; 565/mode/1up?view=theater Мова радіо і телебачення; Радіомовлення; Сектор випуску; Художнє радіомовлення // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 2 : М — Я. — С. 60; 300; 375; 565.
Див. також
![]() | Це незавершена стаття пов'язана з радіо. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Radiomo vlennya virobnictvo i rozpovsyudzhennya audioprogram za dopomogoyu elektromagnitnih hvil sho poshiryuyutsya peredavalnimi pristroyami i prijmayutsya bud yakoyu kilkistyu prijmachiv U suchasnij radiostudiyi Suchasne radiomo vlennya ce informacijna galuz yaka stala globalnim zasobom masovoyi informaciyi zasobom vplivu na gromadskist Vazhlivist vplivu radio na gromadsku dumku pov yazana sogodni z jogo masovistyu ta z mozhlivistyu buti sub yektom gromadyanskoyi zhurnalistiki Funkciyi radiomovlennyaCej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno Yak i dlya inshih ZMI dlya radiomovlennya vidilyayut taki funkciyi Integraciya pidtrimuye funkcionuvannya suspilstva jogo vhodzhennya v informacijnij prostir Socializaciya propaguye pevnij stil zhittya a takozh moralni cinnosti Organizaciya sponukaye lyudej do diyi do prijnyattya rishen Informuvannya zadovolnyaye potrebu sluhacha v informaciyi Prosvitnictvo nabuttya novih znan Rozvazhalna funkciya dopomagaye vidvoliktisya vid shodennih problem i prosto vidpochiti Vihovannya vplivaye na formuvannya gromadskoyi dumki Spilkuvannya zasobom interaktivnogo spilkuvannya v efiri daye zmogu lyudyam visloviti svoyu tochku zoru na tu chi inshu problemu Istoriya radiomovlennya v UkrayiniRadio vikoristovuyetsya v Ukrayini dlya radiotelegrafnogo zv yazku z 1902 roku Pochatki radiomovlennya pripadayut na 1924 rik koli u Harkovi cherez 4 roki pislya togo yak pochali diyati 4 kilovatni radiostanciyi v Moskvi Leningradi j Kazani rozpochato radioperesilannya cherez malopotuzhni peredavachi 16 listopada 1924 o 19 00 v Harkovi todishnij stolici URSR vijshla v efir persha vitchiznyana radioperedacha Na chest pochatku movlennya Ukrayinskogo radio v 1994 roci 16 listopada v Ukrayini progolosheno Dnem pracivnikiv radio telebachennya ta zv yazku Pershi potuzhni radiostanciyi buli zbudovani u Harkovi j Kiyevi 1925 roku Moskovskim akcionernim tovaristvom dlya shirokogo movlennya po radio Zgodom postali radiostanciyi v Odesi Dnipropertrovsku Donecku ta inshih mistah Vvedena u diyu 1927 Harkivska RV 4 Radioveshatelnaya stanciya 4 bula chetverta za potuzhnistyu v usomu SRSR 1941 najpotuzhnishoyu dovgohvilovoyu radiostanciyeyu URSR bula Kiyivska RV 84 priznachena takozh dlya propagandnih peresilan za kordon Rozpochata 1928 roku uzhe pid kerivnictvom ru radiofikaciya Ukrayini vidbuvalasya golovnim chinom relejnoyu sistemoyu shlyahom buduvannya radiovuzliv ta podalshoyi retranslyaciyi drotami do pidklyuchenih reproduktoriv guchnomovciv Panivnij v inshih krayinah svitu efirnij metod vstanovlennya radioprijmachiv vikoristovuvalasya malo Efirni radioprijmachi viroblyalisya u neznachnij kilkosti v osnovnomu dlya uryadovih i partijnih ustanov i osib Kilkist yih pochala zbilshuvatisya lishe pid kinec 1930 h rokiv pislya togo yak udoskonaleno zasobi zaglushuvannya radioperesilan z za kordonu ta koli rozpochato virobnictvo efirnih prijmachiv yaki buli pridatni vinyatkovo dlya sluhannya radyanskih radiostancij V osnovnomu azh do ostannogo chasu golovnim zasobom radiomovlennya v URSR zokrema v robitnichih kvartalah mist i po selah buli radiovuzli ta translyacijni radiotochki z reproduktorami U 1940 translyacijnih radiotochok v URSR bulo 1 047 000 u tomu chisli u silskih miscevostyah 137 200 Usih radioprijmachiv bulo lishe 255 400 zdebilshogo po mistah Yih treba bulo reyestruvati v miliciyi U serpni 1930 postanovoyu Radi narodnih komisariv URSR bula stvorena pri upovnovazhenomu Narodnomu komisariatu posht i telegrafiv SRSR pri uryadi URSR Vseukrayinska radioprograma z pidleglimi yij radiocentrom Avtonomnoyi Moldavskoyi RSR ta miscevimi radiocentrami U 1932 Vseukrayinsku Radioupravu perejmenovano na Vseukrayinskij komitet radiofikaciyi ta radiomovlennya pri RNK URSR z 1938 skorocheno Ukrayinskij Radiokomitet Cej komitet oderzhuvav informaciyu vid Radiotelegrafnogo agentstva Ukrayini RATAU Dopomizhnoyu ustanovoyu bulo stvorene 1930 z miscevih tovaristv druziv radio respublikanske Radiotovaristvo Ukrayini U 1930 h rokah diyav takozh Komitet spriyannya radiofikaciyi ta radioamatorstvu pri CK LKSMU Pitannyam radiotehniki radiomovlennya i radioamatorstva buv prisvyachenij zhurnal Radio 1930 1941 URSR bula ohoplena nasampered radioperesilannyami moskovskih radioperedavachiv Programi ukrayinskoyu movoyu buli obmezheni spershu shodo chasu i za zmistom Naprikinci 1920 h rokiv i na pochatku 1930 h rokiv voni skladalisya na ponad 70 z politichnogo movlennya politosvita j agitaciya Programa Harkivskoyi radiostanciyi krim radiogazet robitnichoyi selyanskoyi komsomolskoyi pionerskoyi yevrejskoyi ta esperanto skladalasya z dopovidej besid ostannih novin povidomlen zi z yizdiv i narad Na mistecke slovo pripadalo z usih 18 godin shodennoyi roboti 3 4 god U drugij polovini 1930 h rokiv programi radiostancij v URSR dopovneno muzichnimi peresilannyami i literaturno dramatichnimi radiomovlennyami yak takozh okremimi peresilannyami dlya ditej i molodi 30 40 chasu pridilyuvano na obov yazkove translyuvannya moskovskih peresilan na radiomerezhu URSR i na peresilannya z Moskvi rosijskoyu movoyu 12 raz na dobu ostannih novin Pid chas drugoyi svitovoyi vijni koli bilshist radiostancij bula znishena vnaslidok voyennih dij naselennya Ukrayini bulo obslugovuvane abo radioperesilannyami nimeckoyi okupacijnoyi vladi abo zh radiomovlennyam moskovskih okupacijnih radiostancij ta radyanskih vijskovih radiostancij Ukrayinski radioperesilannya u 1941 1944 rokah vela Radiostanciya imeni Tarasa Shevchenka iz Saratova kudi evakujovano chastkovo ustatkuvannya radiostancij z URSR Pislya vijni opravami radiomovlennya i radiofikaciyi v URSR vidav Komitet radiomovlennya z 1950 i telebachennya pri Radi ministriv URSR Z lyutogo 1957 cej komitet vidaye shodnya svoyi programi pid nazvoyu Govorit Kiyiv 1965 roku v URSR diyalo ponad 50 potuzhnih dovgo seredno korotko i ultrakorotkohvilovih radiostancij Stan radiomovlennya v URSR za 1950 1969 unaochnyuyut nizhche podani tablici z danimi takozh dlya vsogo SRSR Tip Misce Kilkist za rokami tis sht 1950 1960 1965 1970Translyacijni radiovuzli URSR 3 055 5 870 5 462 4 657U tomu chisli u silskih miscevostyah 1 910 3 655 3 168 V SRSR 18 919 39 033 34 206 35 145Translyacijni radiotochki u tis URSR 1 482 7 203 8 356 10 267U tomu chisli u silskih miscevostyah 334 4 418 5 4 850 4 970SRSR 9 685 30 837 35 638 46 193Radioprijmachi u tis URSR 528 4431 6571 8157U tomu chisli u silskih miscevostyah 158 1101 1535 1889SRSR 3643 27 811 32 828 48 575Virobnictvo URSRradioprijmachi j radioli 8 5 231 2 553 673guchnomovci 165 899 700 1648 Porivnyano do 1930 h programi radiomovlennya v URSR znachno poshirilisya Na pochatku 1965 go obsyag respublikanskogo radiomovlennya stanoviv peresichno 3 godini na dobu Krim 10 vipuskiv ostannih vistej peredavanih shodobi z Kiyivskoyi radiostanci programi radiostancij v URSR vklyuchali lekciyi besidi konsultaciyi zagalnoosvitni literaturni i muzichni peresilannya Velisya takozh radioperesilannya dlya ditej i molodi j okremi programi chuzhimi j ukrayinskoyu movami dlya zakordonu U 1960 h rokah Ukrayinska respublikanska radiostanciya peredavala svoyi peresilannya za troma programami pershoyu sho yiyi translovano radiovuzlami i radiotochkami dlya masovogo sluhacha i drugoyu ta tretoyu dlya vlasnikiv radioprijmachiv zdebilshogo po mistah abo poblizu nih U pershij programi na temi miscevogo partijnogo i gospodarskogo zhittya pripadalo 20 25 chasu reshtu stanovili translyuvannya z Moskvi U dvoh inshih bilshe uvagi prisvyacheno zagalnoukrayinskim spravam u tomu chisli literaturi j mistectvu Poza tizhnevikom Govorit i pokazuye Ukrayina v URSR ne bulo zhodnogo ukrayinomovnogo radiozhurnalu U vidavnictvi Kiyivskogo Politehnichnogo Institutu vihodit z 1958 roku yak organ Ministerstva vishoyi i serednoyi osviti SRSR dvomisyachnij zhurnal Radiotehnika 3500 5000 nakladu Radioamatorski klubi j gurtki v URSR pracyuvali v sistemi Dobrovilnogo tovaristva spriyannya armiyi aviaciyi i flotu DTSAAF U 1961 mu v URSR bulo 220 samodiyalnih radioklubiv z ponad 24 tisyachami radioamatoriv Pracyuvalo takozh ponad 2500 amatorskih radiostancij Na glushennya radioperedach z za kordonu v SRSR vitrachalisya velichezni koshti prote glushennya bulo efektivnim lishe u velikih mistah Na Zahidnih Ukrayinskih Zemlyah pid Polsheyu radio bulo vklyuchene u sistemu derzhavnogo zv yazku i radiosluhachi mali reyestruvatisya i oplachuvati shomisyacya abonement u poshtovih uryadah Okremi ukrayinomovni radioprogrami rozpochati Lvivskim radio u 1930 h rokah buli sporadichni j obmezheni chasom 15 30 hvilin i zmistom U nedili j u bilshi svyata peredavano bogosluzhennya z ukrayinskih cerkov U 1930 h rokah bulo rozpochato ukrayinomovne radiomovlennya dlya naselennya Zakarpattya U ramkah chehoslovackih peresilan z Koshic peredavano dvichi na tizhden z 1934 go 5 raziv 15 hvilinnu programu ukrayinskoyu movoyu U 1934 mu radio zhurnal Praga uviv shodenni radioperesilannya dlya Zakarpattya Pid chas karpato ukrayinskoyi derzhavnosti peresilannya ukrayinskoyu movoyu peredavalosya z Banskoyi Bistrici na Slovachchini Z pochatku 1939 diyala korotkohvilova radiostanciya u Husti Pid chas drugoyi svitovoyi vijni u 1939 1941 rokah ukrayinske naselennya zahidnih zemel obslugovuvali radyanski radiostanciyi u Lvovi Stanislavovi j Ternopoli Za nimeckoyi okupaciyi zahidnih ukrayinskih zemel 1941 1944 diyala nimecka radiostanciya u Lvovi 30 hvilinni ukrayinomovni programi 3 razi na tizhden U nezalezhnij Ukrayini pitannyami radiomovlennya vidaye Nacionalna rada Ukrayini z pitan telebachennya i radiomovlennya Do yiyi kompetenciyi vhodyat vidacha licezij na movlennya j rozpodil chastotnih diapazoniv Najbilshoyu radiomerezhoyu analogiv yakij nemaye v krayini ye Ukrayinske radio sho vhodit do suspilnogo movlennya i maye FM chastoti v 192 naselenih punktah u 24 oblastyah a takozh movit na serednih hvilyah suputniku ta v kabelnih telemerezhah PrimitkiGoyan O Ya Osnovi teleradiozhurnalistiki i radiomenedzhmentu Pidruch 2 ge vid dopov K Veselka 2004 245 s Katchanovski Ivan Kohut Zenon E Nebesio Bohdan Y Yurkevich Myroslav 11 lipnya 2013 Historical Dictionary of Ukraine angl Scarecrow Press ISBN 9780810878471 Nacionalna rada Ukrayini z pitan telebachennya i radiomovlennya 11 zhovtnya 2019 Arhiv originalu za 10 listopada 2019 Procitovano 30 listopada 2019 LiteraturaO V Zadorozhnij Radiomovlennya nezakonne Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 2 812s ISBN 966 316 045 4PosilannyaRadiomovlennya Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2003 T 5 P S 736 s ISBN 966 7492 05 2 300 375 565 mode 1up view theater Mova radio i telebachennya Radiomovlennya Sektor vipusku Hudozhnye radiomovlennya Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 2 M Ya S 60 300 375 565 Div takozhTeleradiomovlennya Ce nezavershena stattya pov yazana z radio Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi