Півні́чно-За́хідний край, або півні́чно-за́хідні губе́рнії (рос. Северо-Западный край, або рос. северо-западные губернии; пол. Kraj Północno-Zachodni) — розмовна, публіцистична та офіційно-бюрократична назва шести губерній Російської імперії (Віленська, Ковенська, Гродненська, Мінська, Могилевська та Вітебська губернії).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkprTDAxaGNHRmZObDluZFdKbGNtNXBhbDlNYVhSM2VWOXBYMEpwWVd4bGFsOVNkWE5wWHkxZlFtVnVaV1I1YTNSZlNHVnlkSG91YW5Cbkx6STVOWEI0TFUxaGNHRmZObDluZFdKbGNtNXBhbDlNYVhSM2VWOXBYMEpwWVd4bGFsOVNkWE5wWHkxZlFtVnVaV1I1YTNSZlNHVnlkSG91YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Термін «Північно-Західний край» («північно-заходні губернії») спочатку почав використовуватися в урядовій термінології щодо Віленського військового генерал-губернаторства після заборонення у Російській імперії Греко-католицької церкви (1839), як жадання показати не тільки спадково-династичну, а й етноконфесійну «російську» природу цих земель (Віленської, Гродненської, Мінської та Ковенської губерній). Проте до селянської реформи (1861) і особливо до повстання 1863—1864 рр. термін «Північно-Західний край» вживався дуже нечасто і не поширювався на Вітебську та Могилевську губернії. До початку 1860-х років найчастіше в російській урядовій термінології «північно-західні губернії» не висувалися окремо, а разом з «білоруськими» (Вітебською та Могилевською губерніями) і «південно-заходними губерніями» («Південно-Західним краєм» — Київським військовим генерал-губернаторством) представлялися разом та фігурували під загальною назвою «західні губернії» (чи «Західний край»)
Підпорядкування в 1863 році (через початок повстання 1863—1864 років) Вітебській та Могилевській губерніям влада віленського військового генерал-губернатора розповсюдила термін «Північно-Західний край» й на ці («білоруські») губернії, що зберіглося навіть після виходу в 1869 р. Вітебської та Могилевської губерній з-під влади віленського генерал-губернатора.
У російській імперській ідеології та ідеології «західнорусизму» термін «Північно-Західний край» фактично означав північно-західну частину «єдиної Русі» — «Північно-Західну Русь» («Північно-Західну Росію»), що особливо почали пропагувати після повстання 1863—1864 років. Крім того, закріплення з 1860-х за шістьма губерніями (Віленською, Ковенською, Гродненською, Мінською, Могилевською та Вітебською) назви «Північно-Західний край» («північно-західні губернії»), навіть після скасування у 1912 році Віленського генерал-губернаторства, фактично було признанням, що ця територія з'являється землями колишнього Великого Князівства Литовського і має подібні спільні риси в усіх відношеннях, що знайшло відображення, відповідно, у специфіці управління та верховенства права в цих губерніях. З 1830-х років специфіка управління та верховенства права в північно-західних (і південно-західних) губерніях поступово стала чітко дискримінаційною щодо багатьох верств місцевого населення (порівняно з іншими частинами Російської імперії).
Площа Північно-Західного краю (шести губерній - Віленської, Ковенської, Гродненської, Мінської, Могилевської і Вітебської) на початку XX ст. становила 260 490 квадратних російських верст (або 266 978 квадратних десятих). Центром Північно-Західного краю вважалася Вільна.
Аналоги терміну
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMyTDFkTFRGOTNiMnBsZDI5a2VuUjNZVjh4TnpjeExuQnVaeTh5TWpCd2VDMVhTMHhmZDI5cVpYZHZaSHAwZDJGZk1UYzNNUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Російські визначення губерній до виникнення терміну
Бажання показати справедливість захоплення земель Речі Посполитої, отриманих в результаті трьох поділів (1772, 1793, 1795), проявилося у появі в офіційних бюрократичних документах Російської імперії терміна «губернії, повернуті з Польщі» («губернии, возвращённые от Польши»), який використовувався відразу з часів першого поділу (1772) до початку 1860-х. Під час поділу Речі Посполитої, коли відбувався процес встановлення російських порядків у «новопридбаних» губерніях імперії, в російських офіційних документах також використовувалися терміни «новоприєднані від Польщі області», «придбані від Польщі обласці», «губернії знову приєднані до Росії від Польщі» та ін.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxoTDFCdmJHNXZaVjl6YjJKeVlXNXBaVjk2WVd0dmJtOTJYMUp2YzNOcGFuTnJiMnBmYVcxd1pYSnBhVjh0WHlWRU1DVkJNbDh6TlY5dWNsOHlOek14T0Y4dFgzQmZNVGN6WHkxZk1UZ3hPRjlCUkM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFVHOXNibTlsWDNOdlluSmhibWxsWDNwaGEyOXViM1pmVW05emMybHFjMnR2YWw5cGJYQmxjbWxwWHkxZkpVUXdKVUV5WHpNMVgyNXlYekkzTXpFNFh5MWZjRjh4TnpOZkxWOHhPREU0WDBGRUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
З 1796 року, початку правління Павла I, до середини 1830-х років (навіть після «Листопадового повстання»), щодо «новоприєднаних» губерній використовувалися також терміни «польські губернії» («наші польські губернії», «польські провінції»), які не планувалося пов'язувати з воєводствами Королівства Польського. Також, можна було зустріти терміни «литовські губернії» («литовські провинції», «Литва») та «білоруські губернії» («білоруські провинції», «Біла Россія», «Білорусія») щодо відповідних губерній, котрі так називалися загалом. Рідко уживалися й терміни «Литовський край» та «Білоруський край».
Після придушення повстання 1830—1831 рр. з середини 1830-х років, щодо усіх губерній, отриманих Російською імперією через поділи Річі Посполитої до 1917 року використовувався термін «західні губернії» (або «Західний край»). Землі колишнього Великого князівства Литовського входили до складу окремих сусідніх генерал-губернаторств і не виділялися в бюрократичній термінології окремо від «західних губерній» (насамперед через схожість державної політики щодо цих губерній). Цей термін був найпоширенішим до початку 1860-х років у законодавстві Російської імперії. На початку 1840-х (під час ейфорії влади після ліквідації греко-католицтва та збільшення кількості православних у Російській імперії за рахунок колишніх греко-католиків) і на початку 1860-х (під час чергового загострення відносин між місцевою шляхтою та російською владою) в офіційних документах імперії можно було і зустріти такі терміни (з підсилювальною конотацією), як «наші західні губернії», або «західні, повернені від Польщі губернії»
Виникнення терміна та його російські аналоги з моменту виникнення
Після скасування в Російській імперії греко-католицької церкви (1839) стосовно Київського військового генерал-губернаторства (1832–1864), що складалося з Волинської, Подільської та Київської губерній, у офіційним російським діловодстві й пресі почав паралельно використовуватися термін «Південно-Західний край» («південно-західні губернії»), а стосовно Віленського військового генерал-губернаторства (1832–1864) «Північно-Західний край» («північно-західні губернії») чи «Західний край» («західні губернії») хоча термін «Західний край» («західні губернії») використовувався паралельно для позначення всіх дев'яти «західних губерній» (Волинської, Подільської, Київської, Ковенської, Віленської, Гродненської, Мінської, Вітебської та Могилевської губерній). Більше того, термін «Західний край» для позначення Віленського військового генерал-губернатора був більш поширеним до початку 1860-х років, ніж термін «Північно-Західний край». На той час Вітебська і Могилевська губернії не входили до складу Віленського військового генерал-губернаторства і не належали до «північно-західних», а називалися «білоруськими». До початку 1860-х років у законодавстві та діловодстві Російської імперії «західні губернії» (як «північно-західні», «південно-західні», так і «білоруські»), коли про них йшла мова у документах, часто цитувалися просто як списки губерній або вказанням генерал-губернатора (чи військового губернаторства).
Терміни «Північно-Західний край» та «Південно-Західний край» стали частіше вживатися в розмовному, публіцистичному та офіційно-бюрократичному відношенні з початку 1860-х років, коли в Російській імперії почали обговорювати і проводити селянську реформу (1861), бо стосовно губерній Віленського військового генерал-губернаторства й Київського військового генерал-губернаторства були розроблені різні умови для наділення селян землею, що було зафіксовано в різних «Місцевих положеннях» для цих двох груп губерній. Широке використання цих термінів актуалізувалося підйомом повстання 1863–1864 років. Після передачі у 1863 році (через початок повстання) Вітебської та Могилевської губерній під владу віленського військового генерал-губернатора термін «північно-західні губернії» почав розповсюджуватися й на ці («білоруські») губернії.
На початку 1860-х років у російській імперській ідеології та офіційній історичній науці (особливо західноруського напрямку) територію Північно-Західного краю фактично почали тлумачити і розуміти як «Північно-Західну Русь» (або «Північно-Західну Росію»), Південно-Західний край - «Південно-Західну Русь» (або «Південно-Західну Росію»), а разом «західні губернії» трактувалися і розумілися як «Західна Русь» (чи «Західна Росія», «Західно-руський край», «західно-руські губернії»). У російській імперській ідеології та офіційній науці термін «Північно-Західна Русь» був також еквівалентним терміну «Біла Русь» (або «Білорусь і Литва»), «Південно-Західна Русь» — «Західна Малоросія». Вся Україна («Мала Русь» або «Малоросія») називалася «Південна Русь» або «Південною Росія». Самі «білоруси» та «малоруси» не вважалися самостійними народами, а разом з «великорусами» як три гілки єдиного «руського народу», які мають бути виключно православними за вірою.
Спочатку в публіцистиці західнорусистів Північно-Західний край називали не терміном «Північно-Західна Русь», а просто - «Західна Русь», за аналогією Північно-Західний край деякий час продовжували розмовно називати як «Західний край». Звідси й утворилося визначення напряму ідеології – «західнорусизм» (а Південно-Західний край спочатку у термінології західнорусистів так й називався, як «Південно-Західна Русь»).
Термінологія серед корінних дворян краю
Корінні дворяни (шляхта) шести губерній Північно-Західного краю, які були прямими нащадками шляхти Великого князівства Литовського та продовжувачами її культури та звичаїв, використовували у своєму колі протягом ХІХ — початку ХХ ст. відносно цих провінцій терміни «колишнє Велике князівство Литовське», «землі колишнього Великого князівства Литовського», «Литва», а в офіційних зверненнях до адміністративних установ (за російських урядовців) терміни «Помісний край» (біл: «Тутэйшы Край», рос: «Здешний Край»), або просто "Край".
Дивись також
- Литовське генерал-губернаторство
Це незавершена стаття з історії Білорусі.
Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її.Це незавершена стаття з історії Литви.
Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її.- Соколова, М. Північно-Західний край / М. Соколова // Енциклопедія історії Білорусі. — Т. 5. — С. 445.
- Аніщенко, Є.К. Інкорпорація... С. 297.
- Повний звід законів Російської імперії. Збір перший. Т. 23, №17108, 17113, 17114, 17122, 17279 та ін.
- Західні околиці Російської імперії / Л.А. Бережная [та ін.]; науч. ред. М. Долбилов, А. Миллер. — С. 94; Повний звід законів Російської імперії. Збір перший. Т. 28, № 21586, 21588; Т. 32, № 25319 та ін.
- Західні околиці Російської Імперії / Л.А. Бережная [та ін.]; науч. ред. М. Долбилов, А. Миллер. — С. 104; та ін.
- Західні околиці Російської імперії / Л.А. Бережная [та ін.]; науч. ред. М. Долбилов, А. Миллер. — С. 103; Цьвікевіч, А. «Западно-руссизм»... С. 17.
- . uchebilka.ru. Архів оригіналу за 22 травня 2022. Процитовано 5 травня 2022.
- Коялович, М.О. Чтения по истории Западной России… С. 1.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pivni chno Za hidnij kraj abo pivni chno za hidni gube rniyi ros Severo Zapadnyj kraj abo ros severo zapadnye gubernii pol Kraj Polnocno Zachodni rozmovna publicistichna ta oficijno byurokratichna nazva shesti gubernij Rosijskoyi imperiyi Vilenska Kovenska Grodnenska Minska Mogilevska ta Vitebska guberniyi Shist gubernij Pivnichno Zahidnogo krayu Rosijskoyi imperiyi mapa opublikovana u vidavnictvi gazeti krajovciv Kurjer Litewski pid nazvoyu Mapa shesti gubernij Litvi ta Bilorusi mizh 1905 i 1910 rokami Termin Pivnichno Zahidnij kraj pivnichno zahodni guberniyi spochatku pochav vikoristovuvatisya v uryadovij terminologiyi shodo Vilenskogo vijskovogo general gubernatorstva pislya zaboronennya u Rosijskij imperiyi Greko katolickoyi cerkvi 1839 yak zhadannya pokazati ne tilki spadkovo dinastichnu a j etnokonfesijnu rosijsku prirodu cih zemel Vilenskoyi Grodnenskoyi Minskoyi ta Kovenskoyi gubernij Prote do selyanskoyi reformi 1861 i osoblivo do povstannya 1863 1864 rr termin Pivnichno Zahidnij kraj vzhivavsya duzhe nechasto i ne poshiryuvavsya na Vitebsku ta Mogilevsku guberniyi Do pochatku 1860 h rokiv najchastishe v rosijskij uryadovij terminologiyi pivnichno zahidni guberniyi ne visuvalisya okremo a razom z biloruskimi Vitebskoyu ta Mogilevskoyu guberniyami i pivdenno zahodnimi guberniyami Pivdenno Zahidnim krayem Kiyivskim vijskovim general gubernatorstvom predstavlyalisya razom ta figuruvali pid zagalnoyu nazvoyu zahidni guberniyi chi Zahidnij kraj Pidporyadkuvannya v 1863 roci cherez pochatok povstannya 1863 1864 rokiv Vitebskij ta Mogilevskij guberniyam vlada vilenskogo vijskovogo general gubernatora rozpovsyudila termin Pivnichno Zahidnij kraj j na ci biloruski guberniyi sho zberiglosya navit pislya vihodu v 1869 r Vitebskoyi ta Mogilevskoyi gubernij z pid vladi vilenskogo general gubernatora U rosijskij imperskij ideologiyi ta ideologiyi zahidnorusizmu termin Pivnichno Zahidnij kraj faktichno oznachav pivnichno zahidnu chastinu yedinoyi Rusi Pivnichno Zahidnu Rus Pivnichno Zahidnu Rosiyu sho osoblivo pochali propaguvati pislya povstannya 1863 1864 rokiv Krim togo zakriplennya z 1860 h za shistma guberniyami Vilenskoyu Kovenskoyu Grodnenskoyu Minskoyu Mogilevskoyu ta Vitebskoyu nazvi Pivnichno Zahidnij kraj pivnichno zahidni guberniyi navit pislya skasuvannya u 1912 roci Vilenskogo general gubernatorstva faktichno bulo priznannyam sho cya teritoriya z yavlyayetsya zemlyami kolishnogo Velikogo Knyazivstva Litovskogo i maye podibni spilni risi v usih vidnoshennyah sho znajshlo vidobrazhennya vidpovidno u specifici upravlinnya ta verhovenstva prava v cih guberniyah Z 1830 h rokiv specifika upravlinnya ta verhovenstva prava v pivnichno zahidnih i pivdenno zahidnih guberniyah postupovo stala chitko diskriminacijnoyu shodo bagatoh verstv miscevogo naselennya porivnyano z inshimi chastinami Rosijskoyi imperiyi Plosha Pivnichno Zahidnogo krayu shesti gubernij Vilenskoyi Kovenskoyi Grodnenskoyi Minskoyi Mogilevskoyi i Vitebskoyi na pochatku XX st stanovila 260 490 kvadratnih rosijskih verst abo 266 978 kvadratnih desyatih Centrom Pivnichno Zahidnogo krayu vvazhalasya Vilna Analogi terminuVelike knyazivstvo Litovske 1771 r Rosijski viznachennya gubernij do viniknennya terminu Bazhannya pokazati spravedlivist zahoplennya zemel Rechi Pospolitoyi otrimanih v rezultati troh podiliv 1772 1793 1795 proyavilosya u poyavi v oficijnih byurokratichnih dokumentah Rosijskoyi imperiyi termina guberniyi povernuti z Polshi gubernii vozvrashyonnye ot Polshi yakij vikoristovuvavsya vidrazu z chasiv pershogo podilu 1772 do pochatku 1860 h Pid chas podilu Rechi Pospolitoyi koli vidbuvavsya proces vstanovlennya rosijskih poryadkiv u novopridbanih guberniyah imperiyi v rosijskih oficijnih dokumentah takozh vikoristovuvalisya termini novopriyednani vid Polshi oblasti pridbani vid Polshi oblasci guberniyi znovu priyednani do Rosiyi vid Polshi ta in Zberezhennya v cilosti edukacijnogo fundushu z Poyezuyitskih mayetkiv Povnij zvid zakoniv Rosijskoyi imperiyi Zbir pershij T 35 27318 fragment 1818 r Z 1796 roku pochatku pravlinnya Pavla I do seredini 1830 h rokiv navit pislya Listopadovogo povstannya shodo novopriyednanih gubernij vikoristovuvalisya takozh termini polski guberniyi nashi polski guberniyi polski provinciyi yaki ne planuvalosya pov yazuvati z voyevodstvami Korolivstva Polskogo Takozh mozhna bulo zustriti termini litovski guberniyi litovski provinciyi Litva ta biloruski guberniyi biloruski provinciyi Bila Rossiya Bilorusiya shodo vidpovidnih gubernij kotri tak nazivalisya zagalom Ridko uzhivalisya j termini Litovskij kraj ta Biloruskij kraj Pislya pridushennya povstannya 1830 1831 rr z seredini 1830 h rokiv shodo usih gubernij otrimanih Rosijskoyu imperiyeyu cherez podili Richi Pospolitoyi do 1917 roku vikoristovuvavsya termin zahidni guberniyi abo Zahidnij kraj Zemli kolishnogo Velikogo knyazivstva Litovskogo vhodili do skladu okremih susidnih general gubernatorstv i ne vidilyalisya v byurokratichnij terminologiyi okremo vid zahidnih gubernij nasampered cherez shozhist derzhavnoyi politiki shodo cih gubernij Cej termin buv najposhirenishim do pochatku 1860 h rokiv u zakonodavstvi Rosijskoyi imperiyi Na pochatku 1840 h pid chas ejforiyi vladi pislya likvidaciyi greko katolictva ta zbilshennya kilkosti pravoslavnih u Rosijskij imperiyi za rahunok kolishnih greko katolikiv i na pochatku 1860 h pid chas chergovogo zagostrennya vidnosin mizh miscevoyu shlyahtoyu ta rosijskoyu vladoyu v oficijnih dokumentah imperiyi mozhno bulo i zustriti taki termini z pidsilyuvalnoyu konotaciyeyu yak nashi zahidni guberniyi abo zahidni poverneni vid Polshi guberniyi Viniknennya termina ta jogo rosijski analogi z momentu viniknennya Pislya skasuvannya v Rosijskij imperiyi greko katolickoyi cerkvi 1839 stosovno Kiyivskogo vijskovogo general gubernatorstva 1832 1864 sho skladalosya z Volinskoyi Podilskoyi ta Kiyivskoyi gubernij u oficijnim rosijskim dilovodstvi j presi pochav paralelno vikoristovuvatisya termin Pivdenno Zahidnij kraj pivdenno zahidni guberniyi a stosovno Vilenskogo vijskovogo general gubernatorstva 1832 1864 Pivnichno Zahidnij kraj pivnichno zahidni guberniyi chi Zahidnij kraj zahidni guberniyi hocha termin Zahidnij kraj zahidni guberniyi vikoristovuvavsya paralelno dlya poznachennya vsih dev yati zahidnih gubernij Volinskoyi Podilskoyi Kiyivskoyi Kovenskoyi Vilenskoyi Grodnenskoyi Minskoyi Vitebskoyi ta Mogilevskoyi gubernij Bilshe togo termin Zahidnij kraj dlya poznachennya Vilenskogo vijskovogo general gubernatora buv bilsh poshirenim do pochatku 1860 h rokiv nizh termin Pivnichno Zahidnij kraj Na toj chas Vitebska i Mogilevska guberniyi ne vhodili do skladu Vilenskogo vijskovogo general gubernatorstva i ne nalezhali do pivnichno zahidnih a nazivalisya biloruskimi Do pochatku 1860 h rokiv u zakonodavstvi ta dilovodstvi Rosijskoyi imperiyi zahidni guberniyi yak pivnichno zahidni pivdenno zahidni tak i biloruski koli pro nih jshla mova u dokumentah chasto cituvalisya prosto yak spiski gubernij abo vkazannyam general gubernatora chi vijskovogo gubernatorstva Termini Pivnichno Zahidnij kraj ta Pivdenno Zahidnij kraj stali chastishe vzhivatisya v rozmovnomu publicistichnomu ta oficijno byurokratichnomu vidnoshenni z pochatku 1860 h rokiv koli v Rosijskij imperiyi pochali obgovoryuvati i provoditi selyansku reformu 1861 bo stosovno gubernij Vilenskogo vijskovogo general gubernatorstva j Kiyivskogo vijskovogo general gubernatorstva buli rozrobleni rizni umovi dlya nadilennya selyan zemleyu sho bulo zafiksovano v riznih Miscevih polozhennyah dlya cih dvoh grup gubernij Shiroke vikoristannya cih terminiv aktualizuvalosya pidjomom povstannya 1863 1864 rokiv Pislya peredachi u 1863 roci cherez pochatok povstannya Vitebskoyi ta Mogilevskoyi gubernij pid vladu vilenskogo vijskovogo general gubernatora termin pivnichno zahidni guberniyi pochav rozpovsyudzhuvatisya j na ci biloruski guberniyi Na pochatku 1860 h rokiv u rosijskij imperskij ideologiyi ta oficijnij istorichnij nauci osoblivo zahidnoruskogo napryamku teritoriyu Pivnichno Zahidnogo krayu faktichno pochali tlumachiti i rozumiti yak Pivnichno Zahidnu Rus abo Pivnichno Zahidnu Rosiyu Pivdenno Zahidnij kraj Pivdenno Zahidnu Rus abo Pivdenno Zahidnu Rosiyu a razom zahidni guberniyi traktuvalisya i rozumilisya yak Zahidna Rus chi Zahidna Rosiya Zahidno ruskij kraj zahidno ruski guberniyi U rosijskij imperskij ideologiyi ta oficijnij nauci termin Pivnichno Zahidna Rus buv takozh ekvivalentnim terminu Bila Rus abo Bilorus i Litva Pivdenno Zahidna Rus Zahidna Malorosiya Vsya Ukrayina Mala Rus abo Malorosiya nazivalasya Pivdenna Rus abo Pivdennoyu Rosiya Sami bilorusi ta malorusi ne vvazhalisya samostijnimi narodami a razom z velikorusami yak tri gilki yedinogo ruskogo narodu yaki mayut buti viklyuchno pravoslavnimi za viroyu Spochatku v publicistici zahidnorusistiv Pivnichno Zahidnij kraj nazivali ne terminom Pivnichno Zahidna Rus a prosto Zahidna Rus za analogiyeyu Pivnichno Zahidnij kraj deyakij chas prodovzhuvali rozmovno nazivati yak Zahidnij kraj Zvidsi j utvorilosya viznachennya napryamu ideologiyi zahidnorusizm a Pivdenno Zahidnij kraj spochatku u terminologiyi zahidnorusistiv tak j nazivavsya yak Pivdenno Zahidna Rus Terminologiya sered korinnih dvoryan krayu Korinni dvoryani shlyahta shesti gubernij Pivnichno Zahidnogo krayu yaki buli pryamimi nashadkami shlyahti Velikogo knyazivstva Litovskogo ta prodovzhuvachami yiyi kulturi ta zvichayiv vikoristovuvali u svoyemu koli protyagom HIH pochatku HH st vidnosno cih provincij termini kolishnye Velike knyazivstvo Litovske zemli kolishnogo Velikogo knyazivstva Litovskogo Litva a v oficijnih zvernennyah do administrativnih ustanov za rosijskih uryadovciv termini Pomisnij kraj bil Tutejshy Kraj ros Zdeshnij Kraj abo prosto Kraj Divis takozhLitovske general gubernatorstvo Ce nezavershena stattya z istoriyi Bilorusi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya z istoriyi Litvi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Sokolova M Pivnichno Zahidnij kraj M Sokolova Enciklopediya istoriyi Bilorusi T 5 S 445 Anishenko Ye K Inkorporaciya S 297 Povnij zvid zakoniv Rosijskoyi imperiyi Zbir pershij T 23 17108 17113 17114 17122 17279 ta in Zahidni okolici Rosijskoyi imperiyi L A Berezhnaya ta in nauch red M Dolbilov A Miller S 94 Povnij zvid zakoniv Rosijskoyi imperiyi Zbir pershij T 28 21586 21588 T 32 25319 ta in Zahidni okolici Rosijskoyi Imperiyi L A Berezhnaya ta in nauch red M Dolbilov A Miller S 104 ta in Zahidni okolici Rosijskoyi imperiyi L A Berezhnaya ta in nauch red M Dolbilov A Miller S 103 Cvikevich A Zapadno russizm S 17 uchebilka ru Arhiv originalu za 22 travnya 2022 Procitovano 5 travnya 2022 Koyalovich M O Chteniya po istorii Zapadnoj Rossii S 1