Проє́кт GNU ([ɡnuː]) — це безкоштовне програмне забезпечення, проєкт масової співпраці, про який Річард Столмен оголосив 27 вересня 1983 року. Його мета — надати користувачам комп'ютерів свободу та контроль у використанні своїх комп'ютерів і комп'ютерних пристроїв шляхом спільної розробки та публікації програмного забезпечення, яке дає кожному право вільно запускати програмне забезпечення, копіювати та поширювати його, вивчати та змінювати. Програмне забезпечення GNU надає ці права у своїй ліцензії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5TDBobFkydGxjblJmUjA1VlgzZG9hWFJsTG5OMlp5OHhPREJ3ZUMxSVpXTnJaWEowWDBkT1ZWOTNhR2wwWlM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Щоб гарантувати, що все програмне забезпечення комп'ютера надає його користувачам усі права на свободу (використання, спільний доступ, вивчення, змінення), навіть найбільш фундаментальна та важлива частина, операційна система (включаючи всі її численні допоміжні програми) повинне бути вільним програмним забезпеченням. Згідно з його маніфестом, основною метою проєкту було створити безкоштовну операційну систему, і включити, якщо можливо, «все корисне, що зазвичай постачається з системою Unix, щоб можна було обійтися без будь-якого програмного забезпечення, яке не є безкоштовним». Столмен вирішив назвати цю операційну систему GNU (рекурсивна абревіатура, що означає "GNU не Unix! "), заснувавши її дизайн на основі UNIX, власної операційної системи. Розробка була розпочата в січні 1984 року. У 1991 році з'явилося ядро Linux, розроблене за межами проєкту GNU Лінусом Торвальдсом а в грудні 1992 року воно стало доступним за версією 2 GNU General Public License. У поєднанні з утилітами операційної системи, які вже були розроблені в рамках проєкту GNU, це дозволило створити першу операційну систему, яка була вільним програмним забезпеченням, широко відома як Linux.
Поточна робота проєкту включає розробку програмного забезпечення, підвищення обізнаності, політичну кампанію та обмін новими матеріалами.
Походження
Річард Столмен оголосив про свій намір розпочати кодування проєкту GNU у повідомленні Usenet у вересні 1983 року
Коли проєкт GNU тільки розпочався, у них був текстовий редактор Emacs з Lisp для написання команд редактора, налагоджувач рівня джерела, генератор синтаксичних аналізаторів, сумісний з yacc, і компонувальник. Система GNU вимагала власного компілятора C та інструментів, щоб бути вільним програмним забезпеченням, тому їх також потрібно було розробити. До червня 1987 року проєкт накопичив і розробив безкоштовне програмне забезпечення для асемблера, майже закінчений портативний оптимізаційний компілятор C (GCC), редактор (GNU Emacs) і різні утиліти Unix (такі як ls
, grep
, awk
, make
і ld
). У них було початкове ядро, яке потребувало додаткових оновлень.
Після того, як ядро та компілятор були завершені, GNU можна було використовувати для розробки програм. Головною метою було створити багато інших програм, які будуть схожі на систему Unix. GNU міг запускати програми Unix, але не був ідентичним йому. GNU включив довші імена файлів, номери версій файлів і файлову систему, захищену від збоїв. Маніфест GNU був написаний, щоб отримати підтримку та участь інших для проєкту. Програмістів заохочували брати участь у будь-якому аспекті проєкту, який їх цікавив. Люди могли пожертвувати кошти, комп'ютерні частини або навіть власний час, щоб написати код і програми для проєкту.
Походження та розвиток більшості аспектів проєкту GNU (і вільного програмного забезпечення загалом) описано в детальному описі довідкової системи Emacs. (C-h g запускає команду редактора Emacs describe-gnu-project .) Це така ж детальна історія, що й на їхньому вебсайті.
Маніфест GNU
Маніфест GNU був написаний Річардом Столменом, щоб отримати підтримку та участь у Проєкті GNU. У Маніфесті GNU Столмен перерахував чотири свободи, необхідні для користувачів програмного забезпечення: свобода запускати програму для будь-яких цілей, свобода вивчення механіки програми та її модифікації, свобода розповсюдження копій і свобода вдосконалювати та змінювати модифіковані версії для загальнодоступних. використання. Для реалізації цих свобод користувачам потрібен був повний доступ до коду. Щоб код залишався безкоштовним і надавав його громадськості, Столмен створив Загальну публічну ліцензію GNU (GPL), яка дозволяла програмному забезпеченню та майбутнім поколінням коду, отриманого з нього, залишатися безкоштовними для загального користування.
Філософія та активізм
Хоча більшість результатів проєкту GNU має технічний характер, він був започаткований як соціальна, етична та політична ініціатива. Окрім виробництва програмного забезпечення та ліцензій, Проєкт GNU опублікував низку робіт, більшість з яких були авторства Річарда Столмена.
Безкоштовне(вільне) програмне забезпечення
Проєкт GNU використовує програмне забезпечення, яке користувачі можуть безкоштовно копіювати, редагувати та розповсюджувати. Воно вільне в тому сенсі, що користувачі можуть змінювати програмне забезпечення відповідно до індивідуальних потреб. Спосіб отримання програмістами вільного програмного забезпечення залежить від того, де вони його отримують. Програмне забезпечення може бути надано програмісту від друзів або через Інтернет, або компанія, в якій працює програміст, може придбати програмне забезпечення.
Фінансування
Доходи від асоційованих членів, покупки та пожертвування підтримують проєкт GNU.
Копілефт
Копілефт — це те, що допомагає підтримувати вільне використання цього програмного забезпечення серед інших програмістів. Копілефт дає юридичне право кожному використовувати, редагувати та розповсюджувати програми або код програм, якщо умови розповсюдження не змінюються. Як результат, будь-який користувач, який отримує програмне забезпечення на законних підставах, має ті самі свободи, що й інші його користувачі.
Проєкт GNU та Фонд вільного програмного забезпечення іноді розрізняють «сильний» і «слабкий» копілефт. «Слабкі» програми копілефт зазвичай дозволяють розповсюджувачам пов'язувати їх разом із невільними програмами, тоді як «сильне» копілефт суворо забороняє цю практику. Більшість результатів роботи проєкту GNU випущено під сильним копілефтом, хоча деякі випущені під слабким копілефтом або за слабкою ліцензією на вільне програмне забезпечення.
Розробка операційної системи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEwTDBoVlVrUmZUR2wyWlY5RFJDNXdibWN2TWpJd2NIZ3RTRlZTUkY5TWFYWmxYME5FTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Першою метою проєкту GNU було створення цілої операційної системи вільного програмного забезпечення. Оскільки UNIX вже був широко поширений і працював на більш потужних машинах, у порівнянні з тогочасними машинами (CP/M) або MS-DOS , було вирішено, що це буде Unix-подібна операційна система. Пізніше Річард Столмен прокоментував, що вважає MS-DOS «іграшкою».
До 1992 року проєкт GNU завершив роботу над усіма основними утилітами операційної системи, але не завершив запропоноване ними ядро операційної системи GNU Hurd. З виходом ядра Linux, розпочатого незалежно Лінусом Торвальдсом у 1991 році і випущеного під ліцензією GPL з версією 0.12 у 1992 році, вперше стало можливим запустити операційну систему, що повністю складається з вільного програмного забезпечення. Хоча ядро Linux не є частиною проєкту GNU, воно було розроблено з використанням GCC та інших інструментів програмування GNU і було випущено як безкоштовне програмне забезпечення під загальною суспільною ліцензією GNU. На даний момент проєкт GNU не випустив версії GNU/Hurd, яка була би придатна для виробничого середовища з моменту початку проєкту GNU/Hurd понад 33 роки тому.
GNU/Linux
Стабільну версію (або варіант) GNU можна запустити шляхом поєднання пакетів GNU з ядром Linux, створюючи функціональну систему, подібну до Unix. Проєкт GNU називає це GNU/Linux, а визначальними функціями є комбінація:
- Пакети GNU (крім GNU Hurd)
Пакети GNU складаються з численних інструментів і утиліт операційної системи (оболонка, coreutils, компілятори, бібліотеки тощо) включаючи реалізацію бібліотеки всіх функцій, зазначених у програмному інтерфейсі програм системи POSIX (POSIX.1) Компілятор GCC може генерувати машинний код для великої кількості комп'ютерних архітектур. - Ядро Linux — воно реалізує планування програм, багатозадачність, драйвери пристроїв, керування пам'яттю, дозволяє системі працювати на різноманітних комп'ютерних архітектурах. Лінус Торвальдс випустив ядро Linux під загальною суспільною ліцензією GNU в 1992 році; однак воно не є частиною проєкту GNU.
- Програми, що не належать до GNU — різноманітні пакети вільного програмного забезпечення, які не є частиною проєкту GNU, але випущені під загальною суспільною ліцензією GNU або іншою ліцензією вільного програмного забезпечення, схваленою FSF.
На вебсайті GNU викладено список проєктів, і кожен проєкт має деталі щодо того, який тип розробника може виконати завдання, необхідне для певної частини проєкту GNU. Рівень навичок коливається від проєкту до проєкту, але всім, хто має базові знання з програмування, заохочуються до підтримки проєкту.
Пакетування інструментів GNU разом з ядром Linux та іншими програмами зазвичай називається дистрибутивом (дистрибутивом) Linux. Проєкт GNU називає комбінацію GNU та ядра Linux «GNU/Linux» і просить інших зробити те ж саме, це призвело до суперечок щодо імен GNU/Linux.
Більшість дистрибутивів Linux поєднують пакунки GNU з ядром Linux, яке містить власні двійкові блоби і ряд власних програм.
Інструкції з розповсюдження вільної системи GNU
GNU Free System Distribution Guidelines (Правила вільного поширення систем GNU або GNU FSDG) — це зобов'язання щодо розповсюдження системи, яке використовується для пояснення того, що означає для інсталяційного системного дистрибутива (наприклад, дистрибутив GNU/Linux) кваліфікуватися як безкоштовний (libre), а також допомагає розробникам дистрибутивів кваліфіковувати свої дистрибутиви.
Здебільшого це включає дистрибутиви, які є комбінацією пакетів GNU з ядром Linux-libre (модифіковане ядро Linux, в якому видалені двійкові блоби, заплутаний код і частини коду за власними ліцензіями) і складаються лише з вільного програмного забезпечення (повністю відмовляючись від пропрієтарного програмного забезпечення) . Дистрибутиви, які прийняли GNU FSDG, включають Dragora GNU/Linux-Libre, gNewSense, GNU Guix System, Hyperbola GNU/Linux-libre, Parabola GNU/Linux-libre, Trisquel GNU/Linux, Ututo та деякі інші.
В якості основи для FSDG були використані вказівки щодо ліцензій на розповсюдження проєкту Fedora.
Стратегічні проєкти
З середини 1990-х років, коли багато компаній інвестували в розробку вільного програмного забезпечення, Фонд вільного програмного забезпечення перенаправляла свої кошти на юридичну та політичну підтримку розробки вільного програмного забезпечення. З цього моменту розробка програмного забезпечення була зосереджена на підтримці наявних проєктів і запуску нових проєктів лише тоді, коли існувала гостра загроза для спільноти вільного програмного забезпечення. Одним із найвідоміших проєктів проєкту GNU є колекція компіляторів GNU, компоненти якої були прийняті як стандартна система компілятора в багатьох Unix-подібних системах.
Авторські права на більшість робіт проєкту GNU належать Фонду вільного програмного забезпечення.
GNOME
Робоче середовище GNOME, було створене Проєктом GNU, оскільки інша настільна система, KDE, стала популярною, але вимагала від користувачів встановити Qt, який тоді був пропрієтарним програмним забезпеченням . Щоб запобігти спокусі встановити KDE і Qt, проєкт GNU одночасно запустив два проєкти. Одним із них був набір інструментів Harmony . Це була спроба зробити безкоштовну заміну програмного забезпечення Qt. Якби цей проєкт був успішним, умовну проблему з KDE було б вирішено. Другим проєктом був GNOME, який розглядав ту саму проблему з іншого боку. Він мав на меті зробити заміну KDE, яка не мала залежностей від пропрієтарного програмного забезпечення. Проєкт Harmony не досяг особливого прогресу, але GNOME розвивався дуже добре. Згодом фірмовий компонент, від якого залежав KDE (Qt), був випущений як безкоштовне програмне забезпечення.
GNU Enterprise
GNU Enterprise (GNUe) — це метапроєкт, започаткований у 1996 році і його можна розглядати як підпроєкт проєкту GNU. Метою GNUe є створення безкоштовних «додатків корпоративного класу, усвідомлені даними» (планувальники корпоративних ресурсів тощо.). GNUe розроблено для збору корпоративного програмного забезпечення для системи GNU в одному місці (так само, як проєкт GNOME збирає програмне забезпечення для робочого столу).
Визнання
У 2001 році проєкт GNU отримав нагороду USENIX Lifetime Achievement Award за «повсюдність, широту та якість його вільно доступного програмного забезпечення, яке можна розповсюджувати та модифікувати, що дозволило генерувати дослідження та комерційні розробки».
Див. також
Посилання
- A Bold GNU Head. Процитовано 30 листопада 2014.
We thank Aurelio A. Heckert… for donating this graphic to us.
- A GNU Head. Процитовано 30 листопада 2014.
This graphic was drawn by Etienne Suvasa
- What is GNU?. The GNU Operating System. Free Software Foundation. 4 вересня 2009. Процитовано 9 жовтня 2009.
The name "GNU" is a recursive acronym for "GNU's Not Unix!"; it is pronounced g-noo, as one syllable with no vowel sound between the g and the n.
- The GNU Manifesto. Free Software Foundation. 21 липня 2007. Процитовано 8 жовтня 2015.
- Torvalds, Linus Benedict (August 1991). comp.os.minix. Процитовано 6 вересня 2009.
- . kernel.org. December 1992. Архів оригіналу за 30 січня 2017.
- Andrew D. Balsa; Coauthors. . The Linux Kernel Archives. Kernel.org. Архів оригіналу за 1 жовтня 2012. Процитовано 13 червня 2013.
…we have tried to use the word "Linux" or the expression "Linux kernel" to designate the kernel, and GNU/Linux to designate the entire body of GNU/GPL'ed OS software,… …many people forget that the linux kernel mailing list is a forum for discussion of kernel-related matters, not GNU/Linux in general…
- Mark Shuttleworth (14 лютого 2014). . Архів оригіналу за 22 March 2014. Процитовано 27 квітня 2014.
today our focus is on the cloud and on mobile, and we are quite clearly leading GNU/Linux on both fronts
- Richard Stallman. new Unix implementation.
- Wardrip-Fruin, Noah; and Nick Montfort. «The GNU Manifesto.» The NewMediaReader. Cambridge, Massachusetts: MIT, 2003. pp.545–550.
- GNU's Bulletin, vol. 1 no. 3. gnu.org. June 1987.
- Stallman, Richard (March 1985). The GNU Manifesto – GNU Project – Free Software Foundation (FSF). gnu.org. GNU Project. Процитовано 18 жовтня 2011.
- Weber, S. (2004). The Success of Open Source. Cambridge: Harvard University Press.
- Helping the GNU Project and the Free Software Movement — GNU Project — Free Software Foundation. gnu.org. Retrieved on 2013-07-17.
- Ncurses. wiki.freedesktop.org. Процитовано 18 березня 2019.
It is one of the few GNU files not distributed under the GNU General Public License or GNU Lesser General Public License; it is distributed under a license like the X11 License
- Why you shouldn't use the Lesser GPL for your next library. GNU.
There are reasons that can make it better to use the Lesser GPL in certain cases.
- GNU'S BULLETIN Volume 1 No.1. February 1986.
- Richard Stallman: Freedom. . 9 серпня 2008.
- Linus Benedict Torvalds (26 серпня 1991). What would you like to see most in minix?. comp.os.minix.
- GNU Hurd/ hurd/ status. GNU Operating System. Free Software Foundation. Процитовано 15 квітня 2018.
It may not be ready for production use, as there are still some bugs and missing features.
- All GNU packages. gnu.org.
- GNU @ Free Software Directory (fsf.org)
- POSIX — The GNU C Library
- (GNU C Library#A temporary fork)
- (GCC Architectures)
- The Linux Kernel Archives
- Release Notes for Linux v0.12
- Should the GNU/name convention be applied to all programs that are GPL'ed? GNU/Linux FAQ by Richard Stallman
- Why do you write «GNU/Linux» instead of «GNU Linux»? GNU/Linux FAQ by Richard Stallman
- Isn't it wrong for us to label Linus Torvalds' work as GNU? GNU/Linux FAQ by Richard Stallman
- Does Linus Torvalds agree that Linux is just the kernel? GNU/Linux FAQ by Richard Stallman
- Why do you call it GNU/Linux and not Linux?
- Guidelines for Free System Distributions. gnu.org.
- Avoiding Ruinous Compromises. gnu.org.
- Explaining Why We Don't Endorse Other Systems. gnu.org.
- List of Free GNU/Linux Distributions – GNU Project – Free Software Foundation. gnu.org. Процитовано 18 серпня 2014.
- Free System Distribution Guidelines (GNU FSDG) – GNU Project. gnu.org. Процитовано 7 червня 2014.
We would like to thank the Fedora Project for their help in focusing these policies, and allowing us to use their own distribution license guidelines as a basis for this document.
- Richard Stallman (5 вересня 2000). Stallman on Qt, the GPL, KDE, and GNOME. Linux Today. Процитовано 9 вересня 2005.
- . 16 січня 2013. Архів оригіналу за 16 січня 2013. Процитовано 18 лютого 2019.
- USENIX Lifetime Achievement Award ("The Flame"). USENIX. Процитовано 5 грудня 2007.
Посилання
- Офіційний сайт</img>
- Каталог вільного програмного забезпечення GNU
- GNU Enterprise
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Proye kt GNU ɡ n uː ce bezkoshtovne programne zabezpechennya proyekt masovoyi spivpraci pro yakij Richard Stolmen ogolosiv 27 veresnya 1983 roku Jogo meta nadati koristuvacham komp yuteriv svobodu ta kontrol u vikoristanni svoyih komp yuteriv i komp yuternih pristroyiv shlyahom spilnoyi rozrobki ta publikaciyi programnogo zabezpechennya yake daye kozhnomu pravo vilno zapuskati programne zabezpechennya kopiyuvati ta poshiryuvati jogo vivchati ta zminyuvati Programne zabezpechennya GNU nadaye ci prava u svoyij licenziyi Talisman GNU avtor Aurelio A Gekert otrimano z bilsh detalnoyi versiyi Etyena Suvasa Shob garantuvati sho vse programne zabezpechennya komp yutera nadaye jogo koristuvacham usi prava na svobodu vikoristannya spilnij dostup vivchennya zminennya navit najbilsh fundamentalna ta vazhliva chastina operacijna sistema vklyuchayuchi vsi yiyi chislenni dopomizhni programi povinne buti vilnim programnim zabezpechennyam Zgidno z jogo manifestom osnovnoyu metoyu proyektu bulo stvoriti bezkoshtovnu operacijnu sistemu i vklyuchiti yaksho mozhlivo vse korisne sho zazvichaj postachayetsya z sistemoyu Unix shob mozhna bulo obijtisya bez bud yakogo programnogo zabezpechennya yake ne ye bezkoshtovnim Stolmen virishiv nazvati cyu operacijnu sistemu GNU rekursivna abreviatura sho oznachaye GNU ne Unix zasnuvavshi yiyi dizajn na osnovi UNIX vlasnoyi operacijnoyi sistemi Rozrobka bula rozpochata v sichni 1984 roku U 1991 roci z yavilosya yadro Linux rozroblene za mezhami proyektu GNU Linusom Torvaldsom a v grudni 1992 roku vono stalo dostupnim za versiyeyu 2 GNU General Public License U poyednanni z utilitami operacijnoyi sistemi yaki vzhe buli rozrobleni v ramkah proyektu GNU ce dozvolilo stvoriti pershu operacijnu sistemu yaka bula vilnim programnim zabezpechennyam shiroko vidoma yak Linux Potochna robota proyektu vklyuchaye rozrobku programnogo zabezpechennya pidvishennya obiznanosti politichnu kampaniyu ta obmin novimi materialami PohodzhennyaRichard Stolmen ogolosiv pro svij namir rozpochati koduvannya proyektu GNU u povidomlenni Usenet u veresni 1983 roku Koli proyekt GNU tilki rozpochavsya u nih buv tekstovij redaktor Emacs z Lisp dlya napisannya komand redaktora nalagodzhuvach rivnya dzherela generator sintaksichnih analizatoriv sumisnij z yacc i komponuvalnik Sistema GNU vimagala vlasnogo kompilyatora C ta instrumentiv shob buti vilnim programnim zabezpechennyam tomu yih takozh potribno bulo rozrobiti Do chervnya 1987 roku proyekt nakopichiv i rozrobiv bezkoshtovne programne zabezpechennya dlya asemblera majzhe zakinchenij portativnij optimizacijnij kompilyator C GCC redaktor GNU Emacs i rizni utiliti Unix taki yak a href wiki Ls title Ls ls a a href wiki Grep title Grep grep a a href wiki AWK title AWK awk a a href wiki Make title Make make a i a href wiki D0 9A D0 BE D0 BC D0 BF D0 BE D0 BD D1 83 D0 B2 D0 B0 D0 BB D1 8C D0 BD D0 B8 D0 BA title Komponuvalnik ld a U nih bulo pochatkove yadro yake potrebuvalo dodatkovih onovlen Pislya togo yak yadro ta kompilyator buli zaversheni GNU mozhna bulo vikoristovuvati dlya rozrobki program Golovnoyu metoyu bulo stvoriti bagato inshih program yaki budut shozhi na sistemu Unix GNU mig zapuskati programi Unix ale ne buv identichnim jomu GNU vklyuchiv dovshi imena fajliv nomeri versij fajliv i fajlovu sistemu zahishenu vid zboyiv Manifest GNU buv napisanij shob otrimati pidtrimku ta uchast inshih dlya proyektu Programistiv zaohochuvali brati uchast u bud yakomu aspekti proyektu yakij yih cikaviv Lyudi mogli pozhertvuvati koshti komp yuterni chastini abo navit vlasnij chas shob napisati kod i programi dlya proyektu Pohodzhennya ta rozvitok bilshosti aspektiv proyektu GNU i vilnogo programnogo zabezpechennya zagalom opisano v detalnomu opisi dovidkovoyi sistemi Emacs C h g zapuskaye komandu redaktora Emacs describe gnu project Ce taka zh detalna istoriya sho j na yihnomu vebsajti Manifest GNU Manifest GNU buv napisanij Richardom Stolmenom shob otrimati pidtrimku ta uchast u Proyekti GNU U Manifesti GNU Stolmen pererahuvav chotiri svobodi neobhidni dlya koristuvachiv programnogo zabezpechennya svoboda zapuskati programu dlya bud yakih cilej svoboda vivchennya mehaniki programi ta yiyi modifikaciyi svoboda rozpovsyudzhennya kopij i svoboda vdoskonalyuvati ta zminyuvati modifikovani versiyi dlya zagalnodostupnih vikoristannya Dlya realizaciyi cih svobod koristuvacham potriben buv povnij dostup do kodu Shob kod zalishavsya bezkoshtovnim i nadavav jogo gromadskosti Stolmen stvoriv Zagalnu publichnu licenziyu GNU GPL yaka dozvolyala programnomu zabezpechennyu ta majbutnim pokolinnyam kodu otrimanogo z nogo zalishatisya bezkoshtovnimi dlya zagalnogo koristuvannya Filosofiya ta aktivizmHocha bilshist rezultativ proyektu GNU maye tehnichnij harakter vin buv zapochatkovanij yak socialna etichna ta politichna iniciativa Okrim virobnictva programnogo zabezpechennya ta licenzij Proyekt GNU opublikuvav nizku robit bilshist z yakih buli avtorstva Richarda Stolmena Bezkoshtovne vilne programne zabezpechennyaProyekt GNU vikoristovuye programne zabezpechennya yake koristuvachi mozhut bezkoshtovno kopiyuvati redaguvati ta rozpovsyudzhuvati Vono vilne v tomu sensi sho koristuvachi mozhut zminyuvati programne zabezpechennya vidpovidno do individualnih potreb Sposib otrimannya programistami vilnogo programnogo zabezpechennya zalezhit vid togo de voni jogo otrimuyut Programne zabezpechennya mozhe buti nadano programistu vid druziv abo cherez Internet abo kompaniya v yakij pracyuye programist mozhe pridbati programne zabezpechennya FinansuvannyaDohodi vid asocijovanih chleniv pokupki ta pozhertvuvannya pidtrimuyut proyekt GNU KopileftKopileft ce te sho dopomagaye pidtrimuvati vilne vikoristannya cogo programnogo zabezpechennya sered inshih programistiv Kopileft daye yuridichne pravo kozhnomu vikoristovuvati redaguvati ta rozpovsyudzhuvati programi abo kod program yaksho umovi rozpovsyudzhennya ne zminyuyutsya Yak rezultat bud yakij koristuvach yakij otrimuye programne zabezpechennya na zakonnih pidstavah maye ti sami svobodi sho j inshi jogo koristuvachi Proyekt GNU ta Fond vilnogo programnogo zabezpechennya inodi rozriznyayut silnij i slabkij kopileft Slabki programi kopileft zazvichaj dozvolyayut rozpovsyudzhuvacham pov yazuvati yih razom iz nevilnimi programami todi yak silne kopileft suvoro zaboronyaye cyu praktiku Bilshist rezultativ roboti proyektu GNU vipusheno pid silnim kopileftom hocha deyaki vipusheni pid slabkim kopileftom abo za slabkoyu licenziyeyu na vilne programne zabezpechennya Rozrobka operacijnoyi sistemi Zhivij kompakt disk GNU Hurd Pershoyu metoyu proyektu GNU bulo stvorennya ciloyi operacijnoyi sistemi vilnogo programnogo zabezpechennya Oskilki UNIX vzhe buv shiroko poshirenij i pracyuvav na bilsh potuzhnih mashinah u porivnyanni z togochasnimi mashinami CP M abo MS DOS bulo virisheno sho ce bude Unix podibna operacijna sistema Piznishe Richard Stolmen prokomentuvav sho vvazhaye MS DOS igrashkoyu Do 1992 roku proyekt GNU zavershiv robotu nad usima osnovnimi utilitami operacijnoyi sistemi ale ne zavershiv zaproponovane nimi yadro operacijnoyi sistemi GNU Hurd Z vihodom yadra Linux rozpochatogo nezalezhno Linusom Torvaldsom u 1991 roci i vipushenogo pid licenziyeyu GPL z versiyeyu 0 12 u 1992 roci vpershe stalo mozhlivim zapustiti operacijnu sistemu sho povnistyu skladayetsya z vilnogo programnogo zabezpechennya Hocha yadro Linux ne ye chastinoyu proyektu GNU vono bulo rozrobleno z vikoristannyam GCC ta inshih instrumentiv programuvannya GNU i bulo vipusheno yak bezkoshtovne programne zabezpechennya pid zagalnoyu suspilnoyu licenziyeyu GNU Na danij moment proyekt GNU ne vipustiv versiyi GNU Hurd yaka bula bi pridatna dlya virobnichogo seredovisha z momentu pochatku proyektu GNU Hurd ponad 33 roki tomu GNU LinuxStabilnu versiyu abo variant GNU mozhna zapustiti shlyahom poyednannya paketiv GNU z yadrom Linux stvoryuyuchi funkcionalnu sistemu podibnu do Unix Proyekt GNU nazivaye ce GNU Linux a viznachalnimi funkciyami ye kombinaciya Paketi GNU krim GNU Hurd Paketi GNU skladayutsya z chislennih instrumentiv i utilit operacijnoyi sistemi obolonka coreutils kompilyatori biblioteki tosho vklyuchayuchi realizaciyu biblioteki vsih funkcij zaznachenih u programnomu interfejsi program sistemi POSIX POSIX 1 Kompilyator GCC mozhe generuvati mashinnij kod dlya velikoyi kilkosti komp yuternih arhitektur Yadro Linux vono realizuye planuvannya program bagatozadachnist drajveri pristroyiv keruvannya pam yattyu dozvolyaye sistemi pracyuvati na riznomanitnih komp yuternih arhitekturah Linus Torvalds vipustiv yadro Linux pid zagalnoyu suspilnoyu licenziyeyu GNU v 1992 roci odnak vono ne ye chastinoyu proyektu GNU Programi sho ne nalezhat do GNU riznomanitni paketi vilnogo programnogo zabezpechennya yaki ne ye chastinoyu proyektu GNU ale vipusheni pid zagalnoyu suspilnoyu licenziyeyu GNU abo inshoyu licenziyeyu vilnogo programnogo zabezpechennya shvalenoyu FSF Na vebsajti GNU vikladeno spisok proyektiv i kozhen proyekt maye detali shodo togo yakij tip rozrobnika mozhe vikonati zavdannya neobhidne dlya pevnoyi chastini proyektu GNU Riven navichok kolivayetsya vid proyektu do proyektu ale vsim hto maye bazovi znannya z programuvannya zaohochuyutsya do pidtrimki proyektu Paketuvannya instrumentiv GNU razom z yadrom Linux ta inshimi programami zazvichaj nazivayetsya distributivom distributivom Linux Proyekt GNU nazivaye kombinaciyu GNU ta yadra Linux GNU Linux i prosit inshih zrobiti te zh same ce prizvelo do superechok shodo imen GNU Linux Bilshist distributiviv Linux poyednuyut pakunki GNU z yadrom Linux yake mistit vlasni dvijkovi blobi i ryad vlasnih program Instrukciyi z rozpovsyudzhennya vilnoyi sistemi GNU GNU Free System Distribution Guidelines Pravila vilnogo poshirennya sistem GNU abo GNU FSDG ce zobov yazannya shodo rozpovsyudzhennya sistemi yake vikoristovuyetsya dlya poyasnennya togo sho oznachaye dlya instalyacijnogo sistemnogo distributiva napriklad distributiv GNU Linux kvalifikuvatisya yak bezkoshtovnij libre a takozh dopomagaye rozrobnikam distributiviv kvalifikovuvati svoyi distributivi Zdebilshogo ce vklyuchaye distributivi yaki ye kombinaciyeyu paketiv GNU z yadrom Linux libre modifikovane yadro Linux v yakomu vidaleni dvijkovi blobi zaplutanij kod i chastini kodu za vlasnimi licenziyami i skladayutsya lishe z vilnogo programnogo zabezpechennya povnistyu vidmovlyayuchis vid propriyetarnogo programnogo zabezpechennya Distributivi yaki prijnyali GNU FSDG vklyuchayut Dragora GNU Linux Libre gNewSense GNU Guix System Hyperbola GNU Linux libre Parabola GNU Linux libre Trisquel GNU Linux Ututo ta deyaki inshi V yakosti osnovi dlya FSDG buli vikoristani vkazivki shodo licenzij na rozpovsyudzhennya proyektu Fedora Strategichni proyektiZ seredini 1990 h rokiv koli bagato kompanij investuvali v rozrobku vilnogo programnogo zabezpechennya Fond vilnogo programnogo zabezpechennya perenapravlyala svoyi koshti na yuridichnu ta politichnu pidtrimku rozrobki vilnogo programnogo zabezpechennya Z cogo momentu rozrobka programnogo zabezpechennya bula zoseredzhena na pidtrimci nayavnih proyektiv i zapusku novih proyektiv lishe todi koli isnuvala gostra zagroza dlya spilnoti vilnogo programnogo zabezpechennya Odnim iz najvidomishih proyektiv proyektu GNU ye kolekciya kompilyatoriv GNU komponenti yakoyi buli prijnyati yak standartna sistema kompilyatora v bagatoh Unix podibnih sistemah Avtorski prava na bilshist robit proyektu GNU nalezhat Fondu vilnogo programnogo zabezpechennya GNOME Roboche seredovishe GNOME bulo stvorene Proyektom GNU oskilki insha nastilna sistema KDE stala populyarnoyu ale vimagala vid koristuvachiv vstanoviti Qt yakij todi buv propriyetarnim programnim zabezpechennyam Shob zapobigti spokusi vstanoviti KDE i Qt proyekt GNU odnochasno zapustiv dva proyekti Odnim iz nih buv nabir instrumentiv Harmony Ce bula sproba zrobiti bezkoshtovnu zaminu programnogo zabezpechennya Qt Yakbi cej proyekt buv uspishnim umovnu problemu z KDE bulo b virisheno Drugim proyektom buv GNOME yakij rozglyadav tu samu problemu z inshogo boku Vin mav na meti zrobiti zaminu KDE yaka ne mala zalezhnostej vid propriyetarnogo programnogo zabezpechennya Proyekt Harmony ne dosyag osoblivogo progresu ale GNOME rozvivavsya duzhe dobre Zgodom firmovij komponent vid yakogo zalezhav KDE Qt buv vipushenij yak bezkoshtovne programne zabezpechennya GNU Enterprise GNU Enterprise GNUe ce metaproyekt zapochatkovanij u 1996 roci i jogo mozhna rozglyadati yak pidproyekt proyektu GNU Metoyu GNUe ye stvorennya bezkoshtovnih dodatkiv korporativnogo klasu usvidomleni danimi planuvalniki korporativnih resursiv tosho GNUe rozrobleno dlya zboru korporativnogo programnogo zabezpechennya dlya sistemi GNU v odnomu misci tak samo yak proyekt GNOME zbiraye programne zabezpechennya dlya robochogo stolu ViznannyaU 2001 roci proyekt GNU otrimav nagorodu USENIX Lifetime Achievement Award za povsyudnist shirotu ta yakist jogo vilno dostupnogo programnogo zabezpechennya yake mozhna rozpovsyudzhuvati ta modifikuvati sho dozvolilo generuvati doslidzhennya ta komercijni rozrobki Div takozhLicenziya na bezkoshtovnu dokumentaciyu GNU 9965 GNUPosilannya A Bold GNU Head Procitovano 30 listopada 2014 We thank Aurelio A Heckert for donating this graphic to us A GNU Head Procitovano 30 listopada 2014 This graphic was drawn by Etienne Suvasa What is GNU The GNU Operating System Free Software Foundation 4 veresnya 2009 Procitovano 9 zhovtnya 2009 The name GNU is a recursive acronym for GNU s Not Unix it is pronounced g noo as one syllable with no vowel sound between the g and the n The GNU Manifesto Free Software Foundation 21 lipnya 2007 Procitovano 8 zhovtnya 2015 Torvalds Linus Benedict August 1991 comp os minix Procitovano 6 veresnya 2009 kernel org December 1992 Arhiv originalu za 30 sichnya 2017 Andrew D Balsa Coauthors The Linux Kernel Archives Kernel org Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2012 Procitovano 13 chervnya 2013 we have tried to use the word Linux or the expression Linux kernel to designate the kernel and GNU Linux to designate the entire body of GNU GPL ed OS software many people forget that the linux kernel mailing list is a forum for discussion of kernel related matters not GNU Linux in general Mark Shuttleworth 14 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 22 March 2014 Procitovano 27 kvitnya 2014 today our focus is on the cloud and on mobile and we are quite clearly leading GNU Linux on both fronts Richard Stallman new Unix implementation Wardrip Fruin Noah and Nick Montfort The GNU Manifesto The NewMediaReader Cambridge Massachusetts MIT 2003 pp 545 550 GNU s Bulletin vol 1 no 3 gnu org June 1987 Stallman Richard March 1985 The GNU Manifesto GNU Project Free Software Foundation FSF gnu org GNU Project Procitovano 18 zhovtnya 2011 Weber S 2004 The Success of Open Source Cambridge Harvard University Press Helping the GNU Project and the Free Software Movement GNU Project Free Software Foundation gnu org Retrieved on 2013 07 17 Ncurses wiki freedesktop org Procitovano 18 bereznya 2019 It is one of the few GNU files not distributed under the GNU General Public License or GNU Lesser General Public License it is distributed under a license like the X11 License Why you shouldn t use the Lesser GPL for your next library GNU There are reasons that can make it better to use the Lesser GPL in certain cases GNU S BULLETIN Volume 1 No 1 February 1986 Richard Stallman Freedom 9 serpnya 2008 Linus Benedict Torvalds 26 serpnya 1991 What would you like to see most in minix comp os minix GNU Hurd hurd status GNU Operating System Free Software Foundation Procitovano 15 kvitnya 2018 It may not be ready for production use as there are still some bugs and missing features All GNU packages gnu org GNU Free Software Directory fsf org POSIX The GNU C Library GNU C Library A temporary fork GCC Architectures The Linux Kernel Archives Release Notes for Linux v0 12 Should the GNU name convention be applied to all programs that are GPL ed GNU Linux FAQ by Richard Stallman Why do you write GNU Linux instead of GNU Linux GNU Linux FAQ by Richard Stallman Isn t it wrong for us to label Linus Torvalds work as GNU GNU Linux FAQ by Richard Stallman Does Linus Torvalds agree that Linux is just the kernel GNU Linux FAQ by Richard Stallman Why do you call it GNU Linux and not Linux Guidelines for Free System Distributions gnu org Avoiding Ruinous Compromises gnu org Explaining Why We Don t Endorse Other Systems gnu org List of Free GNU Linux Distributions GNU Project Free Software Foundation gnu org Procitovano 18 serpnya 2014 Free System Distribution Guidelines GNU FSDG GNU Project gnu org Procitovano 7 chervnya 2014 We would like to thank the Fedora Project for their help in focusing these policies and allowing us to use their own distribution license guidelines as a basis for this document Richard Stallman 5 veresnya 2000 Stallman on Qt the GPL KDE and GNOME Linux Today Procitovano 9 veresnya 2005 16 sichnya 2013 Arhiv originalu za 16 sichnya 2013 Procitovano 18 lyutogo 2019 USENIX Lifetime Achievement Award The Flame USENIX Procitovano 5 grudnya 2007 PosilannyaOficijnij sajt lt img gt Katalog vilnogo programnogo zabezpechennya GNU GNU Enterprise