Плечоногі Час існування: ранній кембрій | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Біологічна класифікація | ||||||||||||
| ||||||||||||
Класи | ||||||||||||
| ||||||||||||
Посилання | ||||||||||||
|
Плечоно́гі, брахіопо́ди (лат. Brachiopoda, від дав.-гр. βραχίων — плече, дав.-гр. πούς — нога) — тип безхребетних морських тварин.
Біологія
Плечоногі — невеликі одиночні тварини, які ведуть осілий спосіб життя. Зустрічаються найчастіше в місцях без сильних течій та хвиль, часто в холодних водах. Тіло вкрито двостулковою черепашкою, через що плечоногі ззовні нагадують двостулкових молюсків. Довжина черепашки від 5 мм до 8 см; у викопних видів досягала 37,5 см. Забарвлення жовтувате, рожеве або сіре; у деяких видів чорне, помаранчеве чи червоне. Зовнішня поверхня черепашки буває гладкою, ребристою або складчастою; у деяких викопних видів були шипи. Основною мінеральною речовиною черепашки є кальцит або апатит.
На відміну від двостулкових молюсків, брахіоподи мають не праву і ліву, а спинну і черевну стулки. При цьому черевна стулка більше, ніж спинна, і зазвичай опукла; спинна буває плоскою і навіть увігнутою. Задні краї стулок з'єднуються особливими виростами (замком) або м'язами. Для прикріплення до ґрунту плечоногим служить стеблинка, або ніжка; ті форми, у яких ніжка відсутня, або зариваються в ґрунт, або приростають до субстрату черевною стулкою. Тіло плечоногих розташоване в задній частині раковини; передня частина вистелена мантією і зайнята «руками» - парою довгих спіральних виростів тіла. Руки багатьох плечоногих мають внутрішній скелет — ручний апарат. Разом з мохуватками і форонідами плечоногі належать до тварин, які мають т. зв. лофофор, — руки в них засаджені щупальцями з миготливими війками, які створюють постійний приплив води в мантійну порожнину, доставляючи харчові частинки (планктон) і кисень. Рот лежить біля основи рук, травна система наскрізна або сліпа (без ануса). Є метанефрідії, серце з кровоносними судинами, навкологлоткове нервове кільце і нерви.
Розмноження і розвиток
Плечоногі зазвичай роздільностатеві; запліднення зовнішнє, зрідка є виводкові камери. Розвиток з метаморфозом: вільно плавуча личинка прикріплюється до субстрату і перетворюється на молоду особу.
Класифікація та еволюція
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxpTDB4cGJtZDFiR0ZmWVc1aGRHbHVZVjh5TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxTWFXNW5kV3hoWDJGdVlYUnBibUZmTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Існує близько 330 сучасних видів; викопних видів налічують понад 12 000.
Тип плечоногих традиційно ділиться на два класи:
- Клас беззамкові (Inarticulata). Стулки раковини не мають шарнірних виступів-зубів і скріплюються за допомогою м'язів.
- Клас замкові (Articulata). Стулки раковини утворюють «замок»; травна система без анального отвору.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0zTDFWelozTmZZbTkxYkdSbGNsOWljbUZqYUdsdmNHOWtjeTVxY0djdk1qQXdjSGd0VlhObmMxOWliM1ZzWkdWeVgySnlZV05vYVc5d2IyUnpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Плечоногі відомі з кембрію; найбільшого розквіту досягли в девоні. На рубежі раннього і пізнього палеозою частина рядів вимерла; в кам'яновугільному і пермському періодах панували ряди продуктід () і спіріферід (). Після пермсько-тріасового вимирання збереглися 4 ряди, які дожили до наших днів. Є припущення, що повільне скорочення числа плечоногих за останні 100 млн років — прямий результат збільшення числа двостулкових молюсків, які витіснили плечоногих зі звичних місць їх проживання. Плечоногі, завдяки багатству залишків і їх збереженню, — цінні керівні копалини для встановлення геологічного віку пластів, що їх містять і фізико-географічних обставин, що існували колись в даній місцевості.
- Cincinnetina meeki
- Mucrospirifer tedfordensis
- Rhynchotrema dentatum
- Spiriferida
- Leptaena
- Strophomenida
- Platystrophia ponderosa
- Petrocrania
Література
- Биота российских вод Японского моря. Т. 3. Брахиоподы и форониды. Владивосток, 2005
![]() | Це незавершена стаття про безхребетних. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Plechonogi Chas isnuvannya rannij kembrij Biologichna klasifikaciya Domen Eukarioti Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Pidcarstvo Spravzhni bagatoklitinni Eumetazoa Dvobichno simetrichni Bilateralia Pervinnoroti Protostomia Tip Plechonogi Brachiopoda Klasi Lingulyati Lingulata Craniforma Rhynchonellata Posilannya Vikishovishe Brachiopoda Vikividi Brachiopoda EOL 1498 ITIS 156755 NCBI 7568 Fossilworks 26322 Plechono gi brahiopo di lat Brachiopoda vid dav gr braxiwn pleche dav gr poys noga tip bezhrebetnih morskih tvarin BiologiyaPlechonogi neveliki odinochni tvarini yaki vedut osilij sposib zhittya Zustrichayutsya najchastishe v miscyah bez silnih techij ta hvil chasto v holodnih vodah Tilo vkrito dvostulkovoyu cherepashkoyu cherez sho plechonogi zzovni nagaduyut dvostulkovih molyuskiv Dovzhina cherepashki vid 5 mm do 8 sm u vikopnih vidiv dosyagala 37 5 sm Zabarvlennya zhovtuvate rozheve abo sire u deyakih vidiv chorne pomarancheve chi chervone Zovnishnya poverhnya cherepashki buvaye gladkoyu rebristoyu abo skladchastoyu u deyakih vikopnih vidiv buli shipi Osnovnoyu mineralnoyu rechovinoyu cherepashki ye kalcit abo apatit Na vidminu vid dvostulkovih molyuskiv brahiopodi mayut ne pravu i livu a spinnu i cherevnu stulki Pri comu cherevna stulka bilshe nizh spinna i zazvichaj opukla spinna buvaye ploskoyu i navit uvignutoyu Zadni krayi stulok z yednuyutsya osoblivimi virostami zamkom abo m yazami Dlya prikriplennya do gruntu plechonogim sluzhit steblinka abo nizhka ti formi u yakih nizhka vidsutnya abo zarivayutsya v grunt abo prirostayut do substratu cherevnoyu stulkoyu Tilo plechonogih roztashovane v zadnij chastini rakovini perednya chastina vistelena mantiyeyu i zajnyata rukami paroyu dovgih spiralnih virostiv tila Ruki bagatoh plechonogih mayut vnutrishnij skelet ruchnij aparat Razom z mohuvatkami i foronidami plechonogi nalezhat do tvarin yaki mayut t zv lofofor ruki v nih zasadzheni shupalcyami z migotlivimi vijkami yaki stvoryuyut postijnij pripliv vodi v mantijnu porozhninu dostavlyayuchi harchovi chastinki plankton i kisen Rot lezhit bilya osnovi ruk travna sistema naskrizna abo slipa bez anusa Ye metanefridiyi serce z krovonosnimi sudinami navkologlotkove nervove kilce i nervi Rozmnozhennya i rozvitok Plechonogi zazvichaj rozdilnostatevi zaplidnennya zovnishnye zridka ye vivodkovi kameri Rozvitok z metamorfozom vilno plavucha lichinka prikriplyuyetsya do substratu i peretvoryuyetsya na molodu osobu Klasifikaciya ta evolyuciyaIsnuye blizko 330 suchasnih vidiv vikopnih vidiv nalichuyut ponad 12 000 Tip plechonogih tradicijno dilitsya na dva klasi Klas bezzamkovi Inarticulata Stulki rakovini ne mayut sharnirnih vistupiv zubiv i skriplyuyutsya za dopomogoyu m yaziv Klas zamkovi Articulata Stulki rakovini utvoryuyut zamok travna sistema bez analnogo otvoru Brahiopodi na morskomu dni Plechonogi vidomi z kembriyu najbilshogo rozkvitu dosyagli v devoni Na rubezhi rannogo i piznogo paleozoyu chastina ryadiv vimerla v kam yanovugilnomu i permskomu periodah panuvali ryadi produktid i spiriferid Pislya permsko triasovogo vimirannya zbereglisya 4 ryadi yaki dozhili do nashih dniv Ye pripushennya sho povilne skorochennya chisla plechonogih za ostanni 100 mln rokiv pryamij rezultat zbilshennya chisla dvostulkovih molyuskiv yaki vitisnili plechonogih zi zvichnih misc yih prozhivannya Plechonogi zavdyaki bagatstvu zalishkiv i yih zberezhennyu cinni kerivni kopalini dlya vstanovlennya geologichnogo viku plastiv sho yih mistyat i fiziko geografichnih obstavin sho isnuvali kolis v danij miscevosti Cincinnetina meeki Mucrospirifer tedfordensis Rhynchotrema dentatum Spiriferida Leptaena Strophomenida Platystrophia ponderosa PetrocraniaLiteraturaBiota rossijskih vod Yaponskogo morya T 3 Brahiopody i foronidy Vladivostok 2005 Ce nezavershena stattya pro bezhrebetnih Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi