Патрік Генрі Пірс | |
---|---|
Pádraig Anraí Mac Piarais | |
![]() | |
Ім'я при народженні | англ. Patrick Henry Pearse ірл. Pádraig Anraí Mac Piarais |
Народився | 11 жовтня 1879 Дублін, Ірландія |
Помер | 3 травня 1916 (36 років) Дублін, Ірландія ·вогнепальне поранення |
Поховання | Ірландія, Дублін |
Країна | ![]() |
Діяльність | поет, письменник, журналіст, військовослужбовець, політик, баристер |
Alma mater | d |
Знання мов | англійська[1] і ірландська |
Учасник | Великоднє повстання |
Членство | d і Гельська ліга |
Напрямок | Ірландський націоналізм |
Військове звання | Головнокомандуючий |
Конфесія | католицька церква |
Батько | d |
Мати | d |
Брати, сестри | d і d |
Нагороди | Gorsedd of Bards of the Island of Britain |
|
Патрік Генрі Пірс (англ. Patrick Henry Pearse, ірл. Pádraig Anraí Mac Piarais; 10 листопада 1879, Дублін — 3 травня 1916, Дублін) — ірландський поет, письменник, учитель, адвокат, революціонер і політик. Один із лідерів Великоднього повстання 1916 року.
З юності був активним учасником кельтського відродження, писав вірші гельською. У 1908 році став засновником школи св. Енди, викладання в якій велося двома мовами. З 1913 року учасник і один із засновників «ірландських добровольців», пізніше вступив в Ірландське республіканське братство (ІРБ).
У 1916 році брав активну участь у підготовці повстання проти англійського правління. Один з авторів Прокламації про незалежність Ірландії. Був одним з семи лідерів повстання, які підписали Прокламацію, більш того, Пірс був проголошений президентом Тимчасового уряду і головнокомандуючим республіканських військ. Через шість днів боїв видав наказ про капітуляцію і 3 травня 1916 року він був розстріляний за вироком військово-польового суду.
Дитинство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDBKcGNuUm9jR3hoWTJWZmIyWmZVR0YwY21samExOWhibVJmVjJsc2JHbGhiVjlRWldGeWMyVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVUpwY25Sb2NHeGhZMlZmYjJaZlVHRjBjbWxqYTE5aGJtUmZWMmxzYkdsaGJWOVFaV0Z5YzJVdWFuQm4uanBn.jpg)
Народився в Дубліні, в будинку № 27 по вулиці Грейт-Браунсвік (нині вулиця Пірса). Його батько, Джеймс Пірс, англієць, працював муляром і скульптором, в 1850-х роках заснував власну справу, пов'язану з будівельними та оздоблювальними роботами. Бізнес процвітав, і Пірс виріс в досить забезпеченій сім'ї середнього класу. Крім нього у подружжя Пірс було ще троє дітей: Маргарет, Мері і Вільям. Крім того, у Джеймса Пірса було четверо дітей (Емілі, Джеймс, Агнес і Емі — останні дві дочки померли в дитинстві) від першого шлюбу.
Мати, уроджена Маргарет Брейді, переконана католичка, походила з ірландської сім'ї, що пережила Великий Голод в 1846 році і була родом з графства Міт. Вона володіла ірландською мовою і тому допомогла сину вивчити цю мову і захопила легендами та історіями про ірландських героїв. Пірс навчався в католицькій школі, де його любов до ірландської також всіляко заохочували.
У 1896 році вступив в Гельську лігу. У 1903 році йому вже довірили посаду редактора в офіційному друкованому органі Гаельської ліги — газеті «An Claidheamh Soluis» («Меч світла»). В цей же час він починає писати вірші й оповідання — як англійською, так і на ірландській. Щоліта намагається їздити в сільські регіони Ірландії, в Коннахт або Голуей. Крім участі в кельтському відродженні, до 1900 року отримав звання бакалавра мистецтв сучасних мов (ірландська, англійська і французька) в Королівському Ірландському університеті, а також був прийнятий в Кінгс-інн (тобто, отримав право працювати баристером) в 1901 році.
Школа святої Енди
Пірс вірив, що мова є важливою частиною національної самосвідомості. Спостерігаючи за ірландської шкільною системою, він прийшов до висновку, що вона спрямована на виховання добропорядних англійців, або слухняних ірландців. Для Пірса, як і для багатьох інших діячів кельтського відродження, справа збереження мови було справою першорядної важливості. Однак, на початку ХХ століття, навіть багато католицьких шкіл відмовлялися від викладання ірландською мовою. Пірс вирішує відкрити свою школу, повністю двомовну. І в 1908 році він за підтримки свого брата і Томаса Макдони став засновником школи святої Енди. Спочатку школа розташовувалася в дублінському передмісті Ренель, проте через два роки Пірс переніс її в Ратфарнем, інше передмістя Дубліна.
Наступні кілька років Пірс з успіхом втілював в життя свої плани. Навчання включало в себе уроки ірландської мови, літератури, історії, Пірс виїжджав з учнями в Гелтахт на заході Ірландії, потім підшукав більш, як йому здавалося, ідилічне місце для школи — в Ратфернемі. Пірс на додачу брав участь у створенні школи св. Іти — жіночого навчального закладу зі схожими принципами.
Незважаючи на всі старання, фінансові справи школи (і самого Пірса) йшли недобре. До того ж, в 1913 році він затіяв видання власної газети «An Barr Buadh» («Труба перемоги»). Намагаючись їх виправити, в 1914 році Пірс поїхав у фандрайзингову поїздку в США, де, завдяки своїм ораторським талантам, йому вдалося переконати деяких ірландських емігрантів (таких, як Джон Дівой і Джозеф Макгарріті) спонсорувати школу.
Політична діяльність
З самого дитинства Пірса оточували сімейні розмови про політику і свободи Ірландії. Його батько був прихильником Чарльза Парнелла, і з таких же поглядів був і сам Патрік. В юності його однокласники відгукувалися про нього, як про людину дуже поміркованих поглядів. Довгий час Пірс щиро вважав, що Ірландія повинна залишатися частиною Великої Британії, нехай і самокерованої. Поступова зміна його поглядів почалося разом з пошуками фінансування для школи. У США Пірс познайомився з ірландськими націоналістами, членами Ірландського республіканського братства.
У 1911 році Парламент прийняв закон, за яким Палата лордів більше не могла накласти вето на закон, прийнятий Палатою громад. Це відродило рух на підтримку гомруля — законопроєкту, який раніше вже двічі був ветований Палатою лордів. В початку 1912 Джон Редмонд, лідер Ірландської парламентської партії, ініціював в Ірландії рух на підтримку законопроєкту про гомрул. Пірс брав участь в цих заходах і навіть виголосив промову на підтримку законопроєкту. Пірс говорив по-ірландськи і закінчив свою промову словами: «Ми повинні дати зрозуміти англійцям, що якщо вони знову обдурять нас, вся Ірландія покриється червоним полум'ям війни».
На той час Пірс вже вважав гомруль «лише початком». У своїй газеті він порівнював прийняття закону про гомруль із звільненням в'язня від одного з пари своїх кайданів. Протягом 1912 року Пірс (почасти через потреби в грошах) регулярно писав статі в республіканську газету «Irish Freedom», де вказував на вигоди гомруля і викладав своє бачення політичного життя після його прийняття. Однак з розвитком подій змінювалися і погляди Пірса. Дублінський локаут і створення «Ольстера добровольців» привели його до думки, що політичні вимоги необхідно підтримати загрозою силового впливу.
У листопаді 1913 року взяв участь в створенні «ірландських добровольців» — організації, покликаної забезпечити успішний вступ в силу закону про гомрулі (на той час, вже пройшов через Палату громад). Пірс виступив з промовою і став одним з членів керуючого комітету і навіть більш того — був призначений відповідальним за організацію, тобто відповідав за залучення нових членів і координацію секцій всередині «Добровольців». Пірс продовжує писати статті — тепер уже і в підтримку нової організації — а також виступає в якості її публічного представника. Зокрема, разом з сером Роджером Кейсмент в січні 1914 він відвідав Лімерик, де виступив на мітингу прихильників гомруля.
У лютому 1914 року вирушив до США. Спочатку планував провести лекційне турне ще в 1910 році, проте вирушити вдалося лише через чотири роки. Не добившись грошей від помірних представників ірландської діаспори в Америці, Пірс звернувся до радикалів, таких як Дівой і Макгерріті. Щоб завоювати їхню довіру, Пірс, за рекомендацією Кларка, Хобсона і Макдермотта, вступив в Ірландське республіканське братство.
ІРБ
До вступу в ІРБ Пірс не був активним прихильником революційної боротьби за незалежність Ірландії. Він навіть висловлював думку, що навчаючи в своїй школі дітей гельською та історії Ірландії, він займається більш революційною діяльністю, чим все Братство разом взяте. Однак під час поїздки в США Пірс активно спілкувався з представниками місцевого осередку ІРБ, особливо з Макгерріті і Діво. Їм вдалося значно змінити політичні погляди Пірса, і в Ірландію він повернувся вже прихильником республіки і революційної діяльності.
Розмови про організацію повстання велися в ІРБ з початку 1914 року, але Кларк переконав своїх товаришів почекати, поки вплив ІРБ серед «ірландських добровольців» не зміцниться. Після початку Першої Світової війни становище змовників ускладнилося: з одного боку, було вирішено скористатися непростим становищем Британії через війну і організувати повстання найближчим часом. З іншого боку, Джон Редмонд звернувся до «Добровольців» із закликом записуватися в британську армію, викликавши таким чином розкол в русі. Пірс був одним з лідерів тих, хто проігнорував цей заклик. Він і його товариші опинилися в меншості: їх залишилося близько 15 000 чоловік проти 175 000.
В кінці 1914 року Пірс був призначений відповідальним за військові операції в «ірландських добровольцях». У 1915 році він активно їздив по країні, виголошував промови, читав лекції, пропагуючи ідеї вільної та республіканської Ірландії. Також він займався організацією маневрів, маршів і стрільб для учасників «Добровольців». Чим довше затягувалася війна, тим більше симпатій викликала у ірландців кампанія «Добровольців». Пірс, Кларк і інші члени ІРБ приступили до планування повстання і зробили спроби заручитися допомогою Німеччини. 1 серпня 1915 року на похоронах Єремії О'Донован Пірс сказав надгробну промову, яку закінчив знаменитою фразою «Невільна Ірландія ніколи не буде мирною».
Література
- Колпаков А. Д. "Ірландія- бунтівний острів ", Москва 1965
- Le Roux L. «Patrick H. Pearse», Dublin 1932.
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Великоднє повстання (ua) . Процитовано 22 грудня 2017.
- Великий голод у Ірландії (рос.). Процитовано 22 грудня 2017.
- An Barr Buadh (англ.). Процитовано 22 грудня 2017.
- Irish Freedom (англ.). Процитовано 22 грудня 2017.
- 10 таємних організацій, які створили сучасний світ (ua) . Процитовано 22 грудня 2017.
- (ua) . Архів оригіналу за 23 грудня 2017. Процитовано 22 грудня 2017.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Roki sluzhbi Patrik Genri PirsPadraig Anrai Mac PiaraisIm ya pri narodzhenniangl Patrick Henry Pearse irl Padraig Anrai Mac PiaraisNarodivsya11 zhovtnya 1879 1879 10 11 Dublin IrlandiyaPomer3 travnya 1916 1916 05 03 36 rokiv Dublin Irlandiya vognepalne poranennyaPohovannyaIrlandiya DublinKrayina Spoluchene KorolivstvoDiyalnistpoet pismennik zhurnalist vijskovosluzhbovec politik baristerAlma materdZnannya movanglijska 1 i irlandskaUchasnikVelikodnye povstannyaChlenstvod i Gelska ligaNapryamokIrlandskij nacionalizmVijskove zvannyaGolovnokomanduyuchijKonfesiyakatolicka cerkvaBatkodMatidBrati sestrid i dNagorodiGorsedd of Bards of the Island of Britain Mediafajli u Vikishovishi Patrik Genri Pirs angl Patrick Henry Pearse irl Padraig Anrai Mac Piarais 10 listopada 1879 Dublin 3 travnya 1916 Dublin irlandskij poet pismennik uchitel advokat revolyucioner i politik Odin iz lideriv Velikodnogo povstannya 1916 roku Z yunosti buv aktivnim uchasnikom keltskogo vidrodzhennya pisav virshi gelskoyu U 1908 roci stav zasnovnikom shkoli sv Endi vikladannya v yakij velosya dvoma movami Z 1913 roku uchasnik i odin iz zasnovnikiv irlandskih dobrovolciv piznishe vstupiv v Irlandske respublikanske bratstvo IRB U 1916 roci brav aktivnu uchast u pidgotovci povstannya proti anglijskogo pravlinnya Odin z avtoriv Proklamaciyi pro nezalezhnist Irlandiyi Buv odnim z semi lideriv povstannya yaki pidpisali Proklamaciyu bilsh togo Pirs buv progoloshenij prezidentom Timchasovogo uryadu i golovnokomanduyuchim respublikanskih vijsk Cherez shist dniv boyiv vidav nakaz pro kapitulyaciyu i 3 travnya 1916 roku vin buv rozstrilyanij za virokom vijskovo polovogo sudu DitinstvoDim de narodivsya Patrik Pirs Narodivsya v Dublini v budinku 27 po vulici Grejt Braunsvik nini vulicya Pirsa Jogo batko Dzhejms Pirs angliyec pracyuvav mulyarom i skulptorom v 1850 h rokah zasnuvav vlasnu spravu pov yazanu z budivelnimi ta ozdoblyuvalnimi robotami Biznes procvitav i Pirs viris v dosit zabezpechenij sim yi serednogo klasu Krim nogo u podruzhzhya Pirs bulo she troye ditej Margaret Meri i Vilyam Krim togo u Dzhejmsa Pirsa bulo chetvero ditej Emili Dzhejms Agnes i Emi ostanni dvi dochki pomerli v ditinstvi vid pershogo shlyubu Mati urodzhena Margaret Brejdi perekonana katolichka pohodila z irlandskoyi sim yi sho perezhila Velikij Golod v 1846 roci i bula rodom z grafstva Mit Vona volodila irlandskoyu movoyu i tomu dopomogla sinu vivchiti cyu movu i zahopila legendami ta istoriyami pro irlandskih geroyiv Pirs navchavsya v katolickij shkoli de jogo lyubov do irlandskoyi takozh vsilyako zaohochuvali U 1896 roci vstupiv v Gelsku ligu U 1903 roci jomu vzhe dovirili posadu redaktora v oficijnomu drukovanomu organi Gaelskoyi ligi gazeti An Claidheamh Soluis Mech svitla V cej zhe chas vin pochinaye pisati virshi j opovidannya yak anglijskoyu tak i na irlandskij Sholita namagayetsya yizditi v silski regioni Irlandiyi v Konnaht abo Goluej Krim uchasti v keltskomu vidrodzhenni do 1900 roku otrimav zvannya bakalavra mistectv suchasnih mov irlandska anglijska i francuzka v Korolivskomu Irlandskomu universiteti a takozh buv prijnyatij v Kings inn tobto otrimav pravo pracyuvati baristerom v 1901 roci Shkola svyatoyi EndiPirs viriv sho mova ye vazhlivoyu chastinoyu nacionalnoyi samosvidomosti Sposterigayuchi za irlandskoyi shkilnoyu sistemoyu vin prijshov do visnovku sho vona spryamovana na vihovannya dobroporyadnih anglijciv abo sluhnyanih irlandciv Dlya Pirsa yak i dlya bagatoh inshih diyachiv keltskogo vidrodzhennya sprava zberezhennya movi bulo spravoyu pershoryadnoyi vazhlivosti Odnak na pochatku HH stolittya navit bagato katolickih shkil vidmovlyalisya vid vikladannya irlandskoyu movoyu Pirs virishuye vidkriti svoyu shkolu povnistyu dvomovnu I v 1908 roci vin za pidtrimki svogo brata i Tomasa Makdoni stav zasnovnikom shkoli svyatoyi Endi Spochatku shkola roztashovuvalasya v dublinskomu peredmisti Renel prote cherez dva roki Pirs perenis yiyi v Ratfarnem inshe peredmistya Dublina Nastupni kilka rokiv Pirs z uspihom vtilyuvav v zhittya svoyi plani Navchannya vklyuchalo v sebe uroki irlandskoyi movi literaturi istoriyi Pirs viyizhdzhav z uchnyami v Geltaht na zahodi Irlandiyi potim pidshukav bilsh yak jomu zdavalosya idilichne misce dlya shkoli v Ratfernemi Pirs na dodachu brav uchast u stvorenni shkoli sv Iti zhinochogo navchalnogo zakladu zi shozhimi principami Nezvazhayuchi na vsi starannya finansovi spravi shkoli i samogo Pirsa jshli nedobre Do togo zh v 1913 roci vin zatiyav vidannya vlasnoyi gazeti An Barr Buadh Truba peremogi Namagayuchis yih vipraviti v 1914 roci Pirs poyihav u fandrajzingovu poyizdku v SShA de zavdyaki svoyim oratorskim talantam jomu vdalosya perekonati deyakih irlandskih emigrantiv takih yak Dzhon Divoj i Dzhozef Makgarriti sponsoruvati shkolu Politichna diyalnistZ samogo ditinstva Pirsa otochuvali simejni rozmovi pro politiku i svobodi Irlandiyi Jogo batko buv prihilnikom Charlza Parnella i z takih zhe poglyadiv buv i sam Patrik V yunosti jogo odnoklasniki vidgukuvalisya pro nogo yak pro lyudinu duzhe pomirkovanih poglyadiv Dovgij chas Pirs shiro vvazhav sho Irlandiya povinna zalishatisya chastinoyu Velikoyi Britaniyi nehaj i samokerovanoyi Postupova zmina jogo poglyadiv pochalosya razom z poshukami finansuvannya dlya shkoli U SShA Pirs poznajomivsya z irlandskimi nacionalistami chlenami Irlandskogo respublikanskogo bratstva U 1911 roci Parlament prijnyav zakon za yakim Palata lordiv bilshe ne mogla naklasti veto na zakon prijnyatij Palatoyu gromad Ce vidrodilo ruh na pidtrimku gomrulya zakonoproyektu yakij ranishe vzhe dvichi buv vetovanij Palatoyu lordiv V pochatku 1912 Dzhon Redmond lider Irlandskoyi parlamentskoyi partiyi iniciyuvav v Irlandiyi ruh na pidtrimku zakonoproyektu pro gomrul Pirs brav uchast v cih zahodah i navit vigolosiv promovu na pidtrimku zakonoproyektu Pirs govoriv po irlandski i zakinchiv svoyu promovu slovami Mi povinni dati zrozumiti anglijcyam sho yaksho voni znovu obduryat nas vsya Irlandiya pokriyetsya chervonim polum yam vijni Na toj chas Pirs vzhe vvazhav gomrul lishe pochatkom U svoyij gazeti vin porivnyuvav prijnyattya zakonu pro gomrul iz zvilnennyam v yaznya vid odnogo z pari svoyih kajdaniv Protyagom 1912 roku Pirs pochasti cherez potrebi v groshah regulyarno pisav stati v respublikansku gazetu Irish Freedom de vkazuvav na vigodi gomrulya i vikladav svoye bachennya politichnogo zhittya pislya jogo prijnyattya Odnak z rozvitkom podij zminyuvalisya i poglyadi Pirsa Dublinskij lokaut i stvorennya Olstera dobrovolciv priveli jogo do dumki sho politichni vimogi neobhidno pidtrimati zagrozoyu silovogo vplivu U listopadi 1913 roku vzyav uchast v stvorenni irlandskih dobrovolciv organizaciyi poklikanoyi zabezpechiti uspishnij vstup v silu zakonu pro gomruli na toj chas vzhe projshov cherez Palatu gromad Pirs vistupiv z promovoyu i stav odnim z chleniv keruyuchogo komitetu i navit bilsh togo buv priznachenij vidpovidalnim za organizaciyu tobto vidpovidav za zaluchennya novih chleniv i koordinaciyu sekcij vseredini Dobrovolciv Pirs prodovzhuye pisati statti teper uzhe i v pidtrimku novoyi organizaciyi a takozh vistupaye v yakosti yiyi publichnogo predstavnika Zokrema razom z serom Rodzherom Kejsment v sichni 1914 vin vidvidav Limerik de vistupiv na mitingu prihilnikiv gomrulya U lyutomu 1914 roku virushiv do SShA Spochatku planuvav provesti lekcijne turne she v 1910 roci prote virushiti vdalosya lishe cherez chotiri roki Ne dobivshis groshej vid pomirnih predstavnikiv irlandskoyi diaspori v Americi Pirs zvernuvsya do radikaliv takih yak Divoj i Makgerriti Shob zavoyuvati yihnyu doviru Pirs za rekomendaciyeyu Klarka Hobsona i Makdermotta vstupiv v Irlandske respublikanske bratstvo IRBDo vstupu v IRB Pirs ne buv aktivnim prihilnikom revolyucijnoyi borotbi za nezalezhnist Irlandiyi Vin navit vislovlyuvav dumku sho navchayuchi v svoyij shkoli ditej gelskoyu ta istoriyi Irlandiyi vin zajmayetsya bilsh revolyucijnoyu diyalnistyu chim vse Bratstvo razom vzyate Odnak pid chas poyizdki v SShA Pirs aktivno spilkuvavsya z predstavnikami miscevogo oseredku IRB osoblivo z Makgerriti i Divo Yim vdalosya znachno zminiti politichni poglyadi Pirsa i v Irlandiyu vin povernuvsya vzhe prihilnikom respubliki i revolyucijnoyi diyalnosti Rozmovi pro organizaciyu povstannya velisya v IRB z pochatku 1914 roku ale Klark perekonav svoyih tovarishiv pochekati poki vpliv IRB sered irlandskih dobrovolciv ne zmicnitsya Pislya pochatku Pershoyi Svitovoyi vijni stanovishe zmovnikiv uskladnilosya z odnogo boku bulo virisheno skoristatisya neprostim stanovishem Britaniyi cherez vijnu i organizuvati povstannya najblizhchim chasom Z inshogo boku Dzhon Redmond zvernuvsya do Dobrovolciv iz zaklikom zapisuvatisya v britansku armiyu viklikavshi takim chinom rozkol v rusi Pirs buv odnim z lideriv tih hto proignoruvav cej zaklik Vin i jogo tovarishi opinilisya v menshosti yih zalishilosya blizko 15 000 cholovik proti 175 000 V kinci 1914 roku Pirs buv priznachenij vidpovidalnim za vijskovi operaciyi v irlandskih dobrovolcyah U 1915 roci vin aktivno yizdiv po krayini vigoloshuvav promovi chitav lekciyi propaguyuchi ideyi vilnoyi ta respublikanskoyi Irlandiyi Takozh vin zajmavsya organizaciyeyu manevriv marshiv i strilb dlya uchasnikiv Dobrovolciv Chim dovshe zatyaguvalasya vijna tim bilshe simpatij viklikala u irlandciv kampaniya Dobrovolciv Pirs Klark i inshi chleni IRB pristupili do planuvannya povstannya i zrobili sprobi zaruchitisya dopomogoyu Nimechchini 1 serpnya 1915 roku na pohoronah Yeremiyi O Donovan Pirs skazav nadgrobnu promovu yaku zakinchiv znamenitoyu frazoyu Nevilna Irlandiya nikoli ne bude mirnoyu LiteraturaKolpakov A D Irlandiya buntivnij ostriv Moskva 1965 Le Roux L Patrick H Pearse Dublin 1932 PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Velikodnye povstannya ua Procitovano 22 grudnya 2017 Velikij golod u Irlandiyi ros Procitovano 22 grudnya 2017 An Barr Buadh angl Procitovano 22 grudnya 2017 Irish Freedom angl Procitovano 22 grudnya 2017 10 tayemnih organizacij yaki stvorili suchasnij svit ua Procitovano 22 grudnya 2017 ua Arhiv originalu za 23 grudnya 2017 Procitovano 22 grudnya 2017