«Острів Врангеля» — державний природний заповідник, займає найбільш північне положення (знаходиться в основному на північ від 71° пн. ш.) із охоронюваних ділянок Росії.
![]() | |
Назва на честь | Острів Врангеля |
---|---|
71°14′ пн. ш. 179°24′ сх. д. / 71.233° пн. ш. 179.400° сх. д.Координати: 71°14′ пн. ш. 179°24′ сх. д. / 71.233° пн. ш. 179.400° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | Чукотський автономний округ |
Площа | 1 916 000 га і 3 745 300 га |
Засновано | 23 березня 1976 |
Об'єкт №: | 1023 |
Статус: | світова спадщина ЮНЕСКО |
Вебсторінка | ostrovwrangelya.org |
![]() ![]() Острів Врангеля (заповідник) (Росія) | |
Державний природний заповідник «Острів Врангеля» заснований постановою Ради міністрів СРСР від 23 березня 1976 року № 189. Загальна площа — 2 225 650 га, в тому числі площа акваторії — 1 430 000 га. Площа охоронної зони — 795 593 га. Розташовується на території Іультинського району Чукотського автономного округу.
Географічне положення
Найпівнічніший із заповідників Далекого Сходу Росії займає два острови Чукотського моря — Врангеля і , а також прилеглу акваторію, і адміністративно розташовується на території Іультинського району Чукотського округу.
Ландшафт
Приблизно 2/3 території острова Врангеля займають гори. Арктичні тундри і гори — переважаючий ландшафт. Гідрографічну мережу острова Врангеля становлять близько 150 відносно невеликих річок і струмків, лише 5 з яких мають протяжність понад 50 км, і близько 900 дрібних мілководних озер .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl6TDFKU05URXhNUzB3TWpRMVVpNXFjR2N2TVRnd2NIZ3RVbEkxTVRFeExUQXlORFZTTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Клімат
Клімат в районі островів арктичний з істотним впливом циклонної діяльності. Безморозний період на островах зазвичай не перевищує 20-25 днів. Зима з постійними морозами і сильними вітрами, що породжують пургу, панує більшу частину року. Прохолодне літо недовге, його часто переривають заморозки і снігопади, але, незважаючи на це, під час полярного дня на островах спалахує, розквітає бурхливе життя .
Флора
Флора острова Врангеля за своїм багатством і рівнем ендемізму не має аналогів в Арктиці. До теперішнього часу в заповіднику виявлено 417 видів і підвидів судинних рослин. Це більше, ніж відомо для всього Канадського Арктичного архіпелагу і в 2-2,5 рази перевищує кількість видів на інших арктичних тундрових територіях подібних розмірів. Близько 3 % флори острова Врангеля складають субендемічні види. Серед судинних рослин 23 таксони є ендеміками острова. За кількістю ендеміків острів Врангеля не має рівних серед усіх арктичних островів, включаючи Гренландію. Ряд ендемічних рослин (горобинець Ушакова, Oxytropis ushakovii, мак багатопроменевий Papaver multiradiatum і мак сніголюбний Papaver chionophilum) звичайні на острові.
До ендеміків також відноситься різновид покісниці, підвид лапландського маку, маки Городкова і Ушакова, перстач врангелівський . Кількість відомих видів мохів (331) і лишайників (310) на острові Врангеля також перевершує інші території в підзоні арктичних тундр.
Переважають осоково-мохові тундри, середні і нижні пояси гір зайняті трав'яно-лишайниковими і чагарничково-різнотравні тундрами. Є болота з участю сфагнів, низьких і заростей верболозів, що стеляться по землі. У верхніх поясах гір — великі кам'янисті розсипи .
Фауна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll5THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNFFsOGxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkxWHlWRU1DVTVReVZFTVNVNFFpVkVNU1U0TVY4bFJEQWxPVVlsUkRFbE9ESWxSREFsUWpnbFJERWxPRGNsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJM0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbE9VRWxSREFsUWpBbFJEQWxRamtsUkRFbE9EQWxSREVsT0VKZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOVjhsUkRBbE9VTWxSREVsT0VJbFJERWxPREZmSlVRd0pUbEdKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Природні умови не сприяють багатству фауни.
У заповіднику зовсім немає земноводних і плазунів; рибу (, мойву і деяких інших) вдається помітити тільки в прибережних водах. Проте на острові 169 видів птахів, більшість з яких зальотні, гніздування зареєстровано для 62 видів, з яких 44 види гніздиться на островах регулярно, в тому числі 8 видів морських птахів . Наприклад: чайки, кайра, і т. ін.
Серед птахів треба в першу чергу згадати гуску білу, яка утворює свою єдину збережену в Росії та Азії велику автономну гніздову колонію з декількох десятків тисяч пар. Регулярно гніздяться чорні казарки (при цьому також казарки тисячами прилітають сюди на линьку з материкової Чукотки і Аляски), звичайна пухівка і пухівка горбатодзьоба, в дуже невеликій кількості пухівка мала, шилохвіст і кулики .
На стрімчастих морських берегах — пташині базари, в яких налічувалося в 60-х роках, за даними відомого дослідника Півночі С. М. Успенського 50-100 тисяч товстодзьобої кайри, 30-40 тисяч трипалих мартинів, 3 тисячі бакланів. В. В. Дежкін в книзі «У світі заповідної природи», що вийшла в 1989-му, пише «Зараз цих птахів менше», а на офіційному сайті заповідника загальна чисельність колоній морських птахів оцінюється до 250—300 тис. особин, що гніздяться.
Основу населення птахів складають тундрові види, більшість з яких мають циркумполярні ареали і звичайні для всіх арктичних тундр. Це лапландський подорожник, пуночка, сивка, крем'яшник звичайний, ісландський побережник і ряд інших видів. Разом з цим, відомі випадки гніздування нехарактерних для Арктики видів, таких як брижач, побережник червоношиїй, іпатка і топорик, вівчарик, для яких острів Врангеля є найбільш північною точкою гніздування. Іпатка в останні роки стала гніздитися на колоніях морських птахів острова Врангеля регулярно і чисельність її зростає .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6THlWRU1DVTVSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TmlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ01TVkVNU1U0UWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09GOGxSREFsUWtZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRalJmSlVRd0pVSXhKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVVVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RZbFJEQWxRalVsUkRBbFFqRWxSREVsT0VJbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqaGZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMUpVUXdKVUkwWHlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDT1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV4THlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRRaVZFTUNWQ09WOGxSREFsUWtNbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREVsT0VOZkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUkzWHlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFURWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRElsUkRBbFFqVWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJERWxPRVl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRRaVZFTUNWQ09WOGxSREFsUWtNbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREVsT0VOZkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUkzWHlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFURWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRElsUkRBbFFqVWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJERWxPRVl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Світ ссавців бідніший, причому найтиповіші його представники — сибірський лемінг і , які в роки високої чисельності мають дуже велике значення в екосистемах заповідника. Живуть песець, горностай, росомаха, дикий північний олень, вовки, забредають червоні лисиці. Але особливо іменитий житель обох островів — білий ведмідь. Острови Врангеля і Геральд відомі як найбільший в світі район концентрації родових барлогів білого ведмедя. В. В. Дежкін пише: «В окремі роки в заповіднику влаштовували барлогу до 200—250 ведмедиць». На сайті ж заповідника є інформація, що «щорічно на островах залягають в барлогу від 300 до 500 ведмедиць. Приблизно 100 родових барлогів з цієї кількості влаштовується на маленькому о. Геральд». Навесні з трохи окріплим потомством вони пускаються в подорож по просторах Арктики.
Копитні представлені в заповіднику двома видами — північним оленем і вівцебиком. Північні олені були завезені на острів Врангеля в кінці 40-х — початку 50-х років: завезли двома партіями домашніх північних оленів із узбережжя Чукотки. В даний час вони є унікальною за історією та за біологічними особливостями острівну популяцію диких північних оленів, чисельність якої в певні періоди сягала 9-10 тисяч особин . У 1975 році, за рік до заснування заповідника, на острів Врангеля були завезені 20 вівцебиків, виловлених на американському острові Нунівак. Період адаптації вівцебиків на острові і освоєння ними всієї території проходив з труднощами і був розтягнутий на кілька років, після чого виживання вихідного стада вже не викликало сумніву і популяція почала активно рости. В даний час чисельність вівцебиків на острові становить близько 800—900 особин, станом на осінь 2007 року — можливо до 1000. За палеонтологічними даними, обидва види копитних мешкали на території острова Врангеля в пізньому плейстоцені, а північний олень і набагато пізніше — всього 2 -3 тисячі років тому .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUwTHlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ05WOGxSREVsT0RFbFJEQWxRa01sUkRBbFFrVWxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RJbFJEQWxRalZmSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6WHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbFFqTWxSREFsUWtJbFJEQWxRakFsUkRBbFFqY2xSREFsUWpBdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1U1UkNWRU1DVkNOVjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWtNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ESWxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRFbE9ESWxSREFsUWpWZkpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxRak1sUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRamNsUkRBbFFqQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
На узбережжях заповідника влаштовують лежбища моржі — цінні морські звірі. Їх охорона та вивчення входять до завдань тутешніх вчених. Тут живе тихоокеанський морж, для якого ця акваторія — найважливіший район літнього нагулу. У певні роки, в літньо-осінній період — з липня по кінець вересня — початок жовтня, — поблизу островів накопичується велика частина самок і молодняка всієї популяції. Моржі тримаються біля кромки льодів і вважають за краще виповзати на відпочинок на крижини, до тих пір, поки вони є в акваторії. При зникненні льодів поблизу найбільш кормних мілководних ділянок, моржі підходять до островів і формують на певних косах найбільші в Чукотському морі берегові лежбища. Одночасно на берегових лежбищах моржів на острові Врангеля реєстрували в цілому до 70-80 тисяч тварин, а з урахуванням плаваючих у воді звірів тут збиралося до 130 тисяч моржів. На зимівлю моржі мігрують в Берингове море.
Протягом всього року в прибережній акваторії звичайні кільчаста нерпа і лахтак. Кільчаста нерпа є основним кормом для білих ведмедів протягом цілого року, забезпечуючи повний життєвий цикл хижака.
У літньо-осінній період прилегла до островів Врангеля і Геральд акваторія стає районом нагулу і міграцій китоподібних. Найбільш численний тут сірий кит. В останні роки кількість сірих китів у літньо-осінній період біля берегів острова Врангеля помітно збільшилася. Щорічно уздовж берегів острова Врангеля на осінньої міграції проходять великі стада білух. За даними супутникового мічення було встановлено, що до острова Врангеля восени підходять білухи, які збираються на пологи в дельті річки Маккензі (Канада) .
Порушення природоохоронного законодавства
- Під час військових навчань «Схід-2014» близько сотні російських морських піхотинців і десантників висадилися на острів Врангеля, тим самим, на думку Грінпіс, грубо порушивши російське законодавство, згідно з яким заборонено перебувати на території заповідника без дозволу його адміністрації або Мінприроди.
- В кінці серпня і вересня 2014 сейсморозвідувальне судно «Нептунія», зафрахтоване нафтовою компанією «Роснафта», заходило в акваторію заповідника недалеко від острова Врангеля, хоча на природоохоронних територіях промислова і комерційна діяльність суворо заборонена .
Примітки
- Дежкин В. В. В мире заповедной природы. — М.: Сов. Россия, 1989. — 256 с.: ил. — С. 181—182.
- . Архів оригіналу за 30 жовтня 2020. Процитовано 26 вересня 2020.
- . Архів оригіналу за 11 жовтня 2014. Процитовано 10 жовтня 2014.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ostriv Vrangelya derzhavnij prirodnij zapovidnik zajmaye najbilsh pivnichne polozhennya znahoditsya v osnovnomu na pivnich vid 71 pn sh iz ohoronyuvanih dilyanok Rosiyi Ostriv VrangelyaNazva na chestOstriv Vrangelya71 14 pn sh 179 24 sh d 71 233 pn sh 179 400 sh d 71 233 179 400 Koordinati 71 14 pn sh 179 24 sh d 71 233 pn sh 179 400 sh d 71 233 179 400Krayina RosiyaRoztashuvannyaChukotskij avtonomnij okrugPlosha1 916 000 ga i 3 745 300 gaZasnovano23 bereznya 1976Ob yekt 1023Status svitova spadshina YuNESKOVebstorinkaostrovwrangelya orgOstriv Vrangelya zapovidnik Rosiya Ostriv Vrangelya u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi geografichni ob yekti z nazvoyu Ostriv Vrangelya znachennya Derzhavnij prirodnij zapovidnik Ostriv Vrangelya zasnovanij postanovoyu Radi ministriv SRSR vid 23 bereznya 1976 roku 189 Zagalna plosha 2 225 650 ga v tomu chisli plosha akvatoriyi 1 430 000 ga Plosha ohoronnoyi zoni 795 593 ga Roztashovuyetsya na teritoriyi Iultinskogo rajonu Chukotskogo avtonomnogo okrugu Geografichne polozhennyaNajpivnichnishij iz zapovidnikiv Dalekogo Shodu Rosiyi zajmaye dva ostrovi Chukotskogo morya Vrangelya i a takozh prileglu akvatoriyu i administrativno roztashovuyetsya na teritoriyi Iultinskogo rajonu Chukotskogo okrugu LandshaftPriblizno 2 3 teritoriyi ostrova Vrangelya zajmayut gori Arktichni tundri i gori perevazhayuchij landshaft Gidrografichnu merezhu ostrova Vrangelya stanovlyat blizko 150 vidnosno nevelikih richok i strumkiv lishe 5 z yakih mayut protyazhnist ponad 50 km i blizko 900 dribnih milkovodnih ozer Pam yatna moneta Banku Rosiyi 2012 KlimatKlimat v rajoni ostroviv arktichnij z istotnim vplivom ciklonnoyi diyalnosti Bezmoroznij period na ostrovah zazvichaj ne perevishuye 20 25 dniv Zima z postijnimi morozami i silnimi vitrami sho porodzhuyut purgu panuye bilshu chastinu roku Proholodne lito nedovge jogo chasto pererivayut zamorozki i snigopadi ale nezvazhayuchi na ce pid chas polyarnogo dnya na ostrovah spalahuye rozkvitaye burhlive zhittya FloraFlora ostrova Vrangelya za svoyim bagatstvom i rivnem endemizmu ne maye analogiv v Arktici Do teperishnogo chasu v zapovidniku viyavleno 417 vidiv i pidvidiv sudinnih roslin Ce bilshe nizh vidomo dlya vsogo Kanadskogo Arktichnogo arhipelagu i v 2 2 5 razi perevishuye kilkist vidiv na inshih arktichnih tundrovih teritoriyah podibnih rozmiriv Blizko 3 flori ostrova Vrangelya skladayut subendemichni vidi Sered sudinnih roslin 23 taksoni ye endemikami ostrova Za kilkistyu endemikiv ostriv Vrangelya ne maye rivnih sered usih arktichnih ostroviv vklyuchayuchi Grenlandiyu Ryad endemichnih roslin gorobinec Ushakova Oxytropis ushakovii mak bagatopromenevij Papaver multiradiatum i mak snigolyubnij Papaver chionophilum zvichajni na ostrovi Uzberezhzhya ostrova Vrangelya vlitku Do endemikiv takozh vidnositsya riznovid pokisnici pidvid laplandskogo maku maki Gorodkova i Ushakova perstach vrangelivskij Kilkist vidomih vidiv mohiv 331 i lishajnikiv 310 na ostrovi Vrangelya takozh perevershuye inshi teritoriyi v pidzoni arktichnih tundr Perevazhayut osokovo mohovi tundri seredni i nizhni poyasi gir zajnyati trav yano lishajnikovimi i chagarnichkovo riznotravni tundrami Ye bolota z uchastyu sfagniv nizkih i zarostej verboloziv sho stelyatsya po zemli U verhnih poyasah gir veliki kam yanisti rozsipi FaunaKajri na krizhini Prirodni umovi ne spriyayut bagatstvu fauni U zapovidniku zovsim nemaye zemnovodnih i plazuniv ribu mojvu i deyakih inshih vdayetsya pomititi tilki v priberezhnih vodah Prote na ostrovi 169 vidiv ptahiv bilshist z yakih zalotni gnizduvannya zareyestrovano dlya 62 vidiv z yakih 44 vidi gnizditsya na ostrovah regulyarno v tomu chisli 8 vidiv morskih ptahiv Napriklad chajki kajra i t in Sered ptahiv treba v pershu chergu zgadati gusku bilu yaka utvoryuye svoyu yedinu zberezhenu v Rosiyi ta Aziyi veliku avtonomnu gnizdovu koloniyu z dekilkoh desyatkiv tisyach par Regulyarno gnizdyatsya chorni kazarki pri comu takozh kazarki tisyachami prilitayut syudi na linku z materikovoyi Chukotki i Alyaski zvichajna puhivka i puhivka gorbatodzoba v duzhe nevelikij kilkosti puhivka mala shilohvist i kuliki Na strimchastih morskih beregah ptashini bazari v yakih nalichuvalosya v 60 h rokah za danimi vidomogo doslidnika Pivnochi S M Uspenskogo 50 100 tisyach tovstodzoboyi kajri 30 40 tisyach tripalih martiniv 3 tisyachi baklaniv V V Dezhkin v knizi U sviti zapovidnoyi prirodi sho vijshla v 1989 mu pishe Zaraz cih ptahiv menshe a na oficijnomu sajti zapovidnika zagalna chiselnist kolonij morskih ptahiv ocinyuyetsya do 250 300 tis osobin sho gnizdyatsya Osnovu naselennya ptahiv skladayut tundrovi vidi bilshist z yakih mayut cirkumpolyarni areali i zvichajni dlya vsih arktichnih tundr Ce laplandskij podorozhnik punochka sivka krem yashnik zvichajnij islandskij poberezhnik i ryad inshih vidiv Razom z cim vidomi vipadki gnizduvannya neharakternih dlya Arktiki vidiv takih yak brizhach poberezhnik chervonoshiyij ipatka i toporik vivcharik dlya yakih ostriv Vrangelya ye najbilsh pivnichnoyu tochkoyu gnizduvannya Ipatka v ostanni roki stala gnizditisya na koloniyah morskih ptahiv ostrova Vrangelya regulyarno i chiselnist yiyi zrostaye Vicebiki na ostrovi Vrangelya Bilij vedmid Svit ssavciv bidnishij prichomu najtipovishi jogo predstavniki sibirskij leming i yaki v roki visokoyi chiselnosti mayut duzhe velike znachennya v ekosistemah zapovidnika Zhivut pesec gornostaj rosomaha dikij pivnichnij olen vovki zabredayut chervoni lisici Ale osoblivo imenitij zhitel oboh ostroviv bilij vedmid Ostrovi Vrangelya i Gerald vidomi yak najbilshij v sviti rajon koncentraciyi rodovih barlogiv bilogo vedmedya V V Dezhkin pishe V okremi roki v zapovidniku vlashtovuvali barlogu do 200 250 vedmedic Na sajti zh zapovidnika ye informaciya sho shorichno na ostrovah zalyagayut v barlogu vid 300 do 500 vedmedic Priblizno 100 rodovih barlogiv z ciyeyi kilkosti vlashtovuyetsya na malenkomu o Gerald Navesni z trohi okriplim potomstvom voni puskayutsya v podorozh po prostorah Arktiki Kopitni predstavleni v zapovidniku dvoma vidami pivnichnim olenem i vivcebikom Pivnichni oleni buli zavezeni na ostriv Vrangelya v kinci 40 h pochatku 50 h rokiv zavezli dvoma partiyami domashnih pivnichnih oleniv iz uzberezhzhya Chukotki V danij chas voni ye unikalnoyu za istoriyeyu ta za biologichnimi osoblivostyami ostrivnu populyaciyu dikih pivnichnih oleniv chiselnist yakoyi v pevni periodi syagala 9 10 tisyach osobin U 1975 roci za rik do zasnuvannya zapovidnika na ostriv Vrangelya buli zavezeni 20 vivcebikiv vilovlenih na amerikanskomu ostrovi Nunivak Period adaptaciyi vivcebikiv na ostrovi i osvoyennya nimi vsiyeyi teritoriyi prohodiv z trudnoshami i buv roztyagnutij na kilka rokiv pislya chogo vizhivannya vihidnogo stada vzhe ne viklikalo sumnivu i populyaciya pochala aktivno rosti V danij chas chiselnist vivcebikiv na ostrovi stanovit blizko 800 900 osobin stanom na osin 2007 roku mozhlivo do 1000 Za paleontologichnimi danimi obidva vidi kopitnih meshkali na teritoriyi ostrova Vrangelya v piznomu plejstoceni a pivnichnij olen i nabagato piznishe vsogo 2 3 tisyachi rokiv tomu Morzhi bilya ostrova Vrangelya Na uzberezhzhyah zapovidnika vlashtovuyut lezhbisha morzhi cinni morski zviri Yih ohorona ta vivchennya vhodyat do zavdan tuteshnih vchenih Tut zhive tihookeanskij morzh dlya yakogo cya akvatoriya najvazhlivishij rajon litnogo nagulu U pevni roki v litno osinnij period z lipnya po kinec veresnya pochatok zhovtnya poblizu ostroviv nakopichuyetsya velika chastina samok i molodnyaka vsiyeyi populyaciyi Morzhi trimayutsya bilya kromki lodiv i vvazhayut za krashe vipovzati na vidpochinok na krizhini do tih pir poki voni ye v akvatoriyi Pri zniknenni lodiv poblizu najbilsh kormnih milkovodnih dilyanok morzhi pidhodyat do ostroviv i formuyut na pevnih kosah najbilshi v Chukotskomu mori beregovi lezhbisha Odnochasno na beregovih lezhbishah morzhiv na ostrovi Vrangelya reyestruvali v cilomu do 70 80 tisyach tvarin a z urahuvannyam plavayuchih u vodi zviriv tut zbiralosya do 130 tisyach morzhiv Na zimivlyu morzhi migruyut v Beringove more Protyagom vsogo roku v priberezhnij akvatoriyi zvichajni kilchasta nerpa i lahtak Kilchasta nerpa ye osnovnim kormom dlya bilih vedmediv protyagom cilogo roku zabezpechuyuchi povnij zhittyevij cikl hizhaka U litno osinnij period prilegla do ostroviv Vrangelya i Gerald akvatoriya staye rajonom nagulu i migracij kitopodibnih Najbilsh chislennij tut sirij kit V ostanni roki kilkist sirih kitiv u litno osinnij period bilya beregiv ostrova Vrangelya pomitno zbilshilasya Shorichno uzdovzh beregiv ostrova Vrangelya na osinnoyi migraciyi prohodyat veliki stada biluh Za danimi suputnikovogo michennya bulo vstanovleno sho do ostrova Vrangelya voseni pidhodyat biluhi yaki zbirayutsya na pologi v delti richki Makkenzi Kanada Porushennya prirodoohoronnogo zakonodavstvaPid chas vijskovih navchan Shid 2014 blizko sotni rosijskih morskih pihotinciv i desantnikiv visadilisya na ostriv Vrangelya tim samim na dumku Grinpis grubo porushivshi rosijske zakonodavstvo zgidno z yakim zaboroneno perebuvati na teritoriyi zapovidnika bez dozvolu jogo administraciyi abo Minprirodi V kinci serpnya i veresnya 2014 sejsmorozviduvalne sudno Neptuniya zafrahtovane naftovoyu kompaniyeyu Rosnafta zahodilo v akvatoriyu zapovidnika nedaleko vid ostrova Vrangelya hocha na prirodoohoronnih teritoriyah promislova i komercijna diyalnist suvoro zaboronena PrimitkiDezhkin V V V mire zapovednoj prirody M Sov Rossiya 1989 256 s il S 181 182 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2020 Procitovano 26 veresnya 2020 Arhiv originalu za 11 zhovtnya 2014 Procitovano 10 zhovtnya 2014