Орлан білоплечий | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||||||
| ||||||||||||||||
Haliaeetus pelagicus (Pallas, 1811) | ||||||||||||||||
![]() | ||||||||||||||||
Посилання | ||||||||||||||||
|
Орлан білоплечий (Haliaeetus pelagicus) — вид хижих птахів родини яструбових (Accipitridae) ряду Соколоподібних (Falconiformes). Це хижий гігантський птах, що гніздиться винятково на тихоокеанському узбережжі Росії, у тому числі Камчатці і в районі Охотського моря. З настанням зими частина птахів відкочовує до японського острова Хоккайдо. Розмах крил досягає 2,5 м, маса 9 кг. Основу живлення становить лосось. Ловить також великих морських птахів. Іноді нападає на малят тюленів. Свої масивні гнізда із хмизу обладнує на деревах або прибережних скелях. У кладці 2—3 яйця.
Поширення
Ендемік Далекого Сходу — Камчатка, Сахалін, Курильські острови і Шантарські острови, узбережжя Охотського моря, Корейський півострів. Зимує на Курильських о-вах, частково в Хабаровському краї, Сахаліні, Примор'ї, а також в Японії (о. Хоккайдо, Хонсю, Рюкю і сусідні острови), Китаї і Кореї. На півострові Камчатка зустрічається весь рік і повсюдно, за винятком найбільш високогірних районів. Випадкові зальоти бувають на Алеутські острови, на узбережжі східної Аляски, атол Курі і північ від Анадиру.
Опис
Вага молодих самців 5-6 кг, дорослого (1)— 7,5 кг; вага дорослих самок — 6.8-8,97 кг. Довжина крила 570—680 м, хвіст 320—345 мм у дорослих птахів, у молодих в першому вбранні (як і у інших орланів) махові і рульові довші. Самці помітно менші від самок. Дзьоб масивний, ніби роздутий, спереду покритий сітчастими дрібними щитками; хвіст нараховує 14 рульових пір'їн, клинчастий.
Забарвлення
Основні ознаки дорослого вбрання з'являються в 4-5 років, але остаточне вбрання одягається лише в 8-10 років. Перше пухове вбрання шовковисто-біле, друге — на відміну від орлана-білохвоста — димчасте буро-сіре. Перший річний (гніздовий) наряд однорідно темно-бурий з білими підставами пір'я і світлими плямами на рульових. Радужина темно-коричнева, ноги білуваті, кігті чорні, дзьоб червонувато-бурий. Другий річний наряд: білі підстави пір'я тулуба менше, на хвості і великих пір'ї крила білих плям більше, на бічних рульових бурий колір займає вершину пера і невелике поле біля основи і по краю зовнішнього опахала; радужина і дзьоб, як у гніздовому вбранні. У третьому річному вбранні молоді птахи сірувато-бурі в пестринах, але їх дзьоб, з таким же масивним і жовтим дзьобом, дозволяє надійно відрізняти птахів цього виду навіть у молодому віці. Четвертий річний (остаточний наряд) — плечі, черево і хвіст білі, білий лоб і своєрідні білі «штани» (пір'я гомілки), решта оперення темно-буре. Дзьоб масивний, опуклий, яскраво-жовтий. Лапи жовті; радужина світла горіхово-бура. Тривалість життя в природі невідома, в неволі одна самка дожила до 43 років.
Спосіб життя
Міграції
Білоплечий орлан — осілий і кочівний птах. На Камчатці це вид, що гніздиться, зимує, частково мігруючий. Гніздовий ареал розташований у межах області поширення нерестовищ тихоокеанських лососів і включає весь півострів Камчатка. Сезонні кочівлі проходять поодинці і розрізненими групами навесні з кінця березня по середину травня, а восени в кінці жовтня і листопаді. Кожної зими, дрейфуючий лід в Охотському морі жене тисячі орланів на південь. Лід досягає о. Хоккайдо в кінці січня. Чисельність досягає максимуму в протоці Немуро наприкінці лютого (птахів приваблює велика кількість тріски). На Хоккайдо птахи концентруються в прибережних районах і на озерах біля узбережжя, поряд із орланам-білохвостами.
Біотоп
Населяє долини низин річок з високостовбурними лісами і скелясті морські узбережжя, береги великих озер. Віддає перевагу лісу в низинах річок, по берегах лиманів і великих озер і вздовж морського узбережжя. Гніздиться на скелястих морських обривах, на островах, іноді на скелях в річкових долинах. У негніздовий пенріод мешкає, головним чином, на морському узбережжі і на водоймах, де є риба. Наявність водойм з доступною рибою, насамперед, з лососевими — вирішальний фактор поширення білоплечих орланів.
Розмноження
Моногамний птах. Шлюбні пари формуються у віці понад 4 років, в цей час орлани можуть будувати восени ритуальне гніздо, в якому не гніздяться. Розмножуватися починають у віці не раніше 7 років. Шлюбні ігри починаються в березні. Спарювання відбувається на гнізді. Яйцекладка відбувається у квітні — травні в сніговій обстановці. Гніздо — величезна споруда з масивних і важких сучків на вершині дерева (тополя , береза , модрина ) на висоті 6-11 м або на верхній поверхні скель, часто зарослих травою, на висоті від 5 до 120 м (зазвичай не вище 50 м). Зазвичай гнізда будуються в вершинах великих, зрілих дерев, зазвичай з мертвою верхівкою, рідше гнізда будуються на здорових деревах. Одне гніздо використовується 5-8 років. Часто у пари є два гнізда (розташовані один від одного на відстані не більше 900 м), які вони займають час від часу. Гнізда щорічно ремонтуються та розростаються в розмірах і досягають 3 м у діаметрі, 2 м у висоту. У кладці 1-3 білих з зеленуватим відтінком яйця, насиджування триває 34-36 днів. Інкубація починається з першого яйця. Розміри: 65-58х85-78 мм, вага 149 г. Загиблі кладки іноді поновлюються, якщо яйце зникає на початку відкладання або інкубації. Пташенята з'являються в травні-червні і знаходяться в гнізді 2-2,5 місяця, вилітають в кінці липня і серпні, рідко у вересні. Батьки годують пташенят рибою 20-30 см завдовжки. У день птахи приносять до гнізда їжу 2-3 рази. До середини жовтня виводки тримаються в 2-3 км від гніздової ділянки. Іноді громіздкі, важкі гнізда, вага яких збільшується в дощ і сильні снігопади, руйнуються або падають в результаті невдалого кріплення. Кладки гинуть від хижаків (соболь, горностай і ворона чорна), переохолодження, якщо потривожені дорослі птахи надовго залишають гніздо. Пташенята іноді випадають з гнізда, гинуть від хвороб, крім того, — внаслідок , коли старші пташенята вбивають молодших. Успішність розмноження конкретної пари залежить також від якості гніздової ділянки та мисливського досвіду птахів.
Живлення
Основу живлення становить лосось. Крім того, живляться падаллю; нападають на молодих тюленів, птахів (глухарі, білі куріпки, качки, мартини), ссавців (зайці, песець, горностай, соболь), морських безхребетних (двостулкові молюски, головоногі, краби), падло, викиди моря. З початком ходу лососевих на нерест більшість білоплечих орланів поїдають саме їх, причому не тільки живу рибу, але й мертву. Взимку в Примор'ї живиться рештками із звіроферм, м'ясокомбінатів, звалищ скотомогильників. Найчастіше білоплечі орлани полюють з високих дерев або скелястих виступів на висоті 5 -30 м. Можуть полювати, ширяючи в повітрі, кружляючи на висоті 6-7 м над водою. Орлани іноді полюють, стоячи в мілкій воді на піщаній мілині, хапаючи кігтями рибу.
Охорона
Нині існує не менше двох тисяч гніздових пар. Загальна чисельність 7,5 тис. птахів. Завдяки охороні в Росії та Японії чисельність цих птахів залишається стабільною.
Примітки
- BirdLife International (2013). Haliaeetus pelagicus: інформація на сайті МСОП (версія 2013.2) (англ.) 26 листопада 2013
- Фесенко Г. В. Вітчизняна номенклатура птахів світу. — Кривий Ріг : ДІОНАТ, 2018. — 580 с. — .
Посилання
- Brown, Leslie Hilton (1976): Eagles of the world. David & Charles, Newton Abbot.
- Ferguson-Lees, James; Christie, David A. & Franklin, Kim (2005): Raptors of the world: a field guide. , London & Princeton.
- True, Dan (1980): A family of eagles. Everest, New York.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Orlan biloplechijOhoronnij statusUrazlivij MSOP 3 1 Biologichna klasifikaciyaDomen Eukarioti Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klas Ptahi Aves Ryad Sokolopodibni Falconiformes Rodina Yastrubovi Accipitridae Rid Orlan Haliaeetus Vid Orlan biloplechijBinomialna nazvaHaliaeetus pelagicus Pallas 1811 PosilannyaVikishovishe Haliaeetus pelagicusVikividi Haliaeetus pelagicusEOL 45511402ITIS 175423MSOP 22695147NCBI 52647Fossilworks 369268 Orlan biloplechij Haliaeetus pelagicus vid hizhih ptahiv rodini yastrubovih Accipitridae ryadu Sokolopodibnih Falconiformes Ce hizhij gigantskij ptah sho gnizditsya vinyatkovo na tihookeanskomu uzberezhzhi Rosiyi u tomu chisli Kamchatci i v rajoni Ohotskogo morya Z nastannyam zimi chastina ptahiv vidkochovuye do yaponskogo ostrova Hokkajdo Rozmah kril dosyagaye 2 5 m masa 9 kg Osnovu zhivlennya stanovit losos Lovit takozh velikih morskih ptahiv Inodi napadaye na malyat tyuleniv Svoyi masivni gnizda iz hmizu obladnuye na derevah abo priberezhnih skelyah U kladci 2 3 yajcya PoshirennyaEndemik Dalekogo Shodu Kamchatka Sahalin Kurilski ostrovi i Shantarski ostrovi uzberezhzhya Ohotskogo morya Korejskij pivostriv Zimuye na Kurilskih o vah chastkovo v Habarovskomu krayi Sahalini Primor yi a takozh v Yaponiyi o Hokkajdo Honsyu Ryukyu i susidni ostrovi Kitayi i Koreyi Na pivostrovi Kamchatka zustrichayetsya ves rik i povsyudno za vinyatkom najbilsh visokogirnih rajoniv Vipadkovi zaloti buvayut na Aleutski ostrovi na uzberezhzhi shidnoyi Alyaski atol Kuri i pivnich vid Anadiru OpisVaga molodih samciv 5 6 kg doroslogo 1 7 5 kg vaga doroslih samok 6 8 8 97 kg Dovzhina krila 570 680 m hvist 320 345 mm u doroslih ptahiv u molodih v pershomu vbranni yak i u inshih orlaniv mahovi i rulovi dovshi Samci pomitno menshi vid samok Dzob masivnij nibi rozdutij speredu pokritij sitchastimi dribnimi shitkami hvist narahovuye 14 rulovih pir yin klinchastij Zabarvlennya Osnovni oznaki doroslogo vbrannya z yavlyayutsya v 4 5 rokiv ale ostatochne vbrannya odyagayetsya lishe v 8 10 rokiv Pershe puhove vbrannya shovkovisto bile druge na vidminu vid orlana bilohvosta dimchaste buro sire Pershij richnij gnizdovij naryad odnoridno temno burij z bilimi pidstavami pir ya i svitlimi plyamami na rulovih Raduzhina temno korichneva nogi biluvati kigti chorni dzob chervonuvato burij Drugij richnij naryad bili pidstavi pir ya tuluba menshe na hvosti i velikih pir yi krila bilih plyam bilshe na bichnih rulovih burij kolir zajmaye vershinu pera i nevelike pole bilya osnovi i po krayu zovnishnogo opahala raduzhina i dzob yak u gnizdovomu vbranni U tretomu richnomu vbranni molodi ptahi siruvato buri v pestrinah ale yih dzob z takim zhe masivnim i zhovtim dzobom dozvolyaye nadijno vidriznyati ptahiv cogo vidu navit u molodomu vici Chetvertij richnij ostatochnij naryad plechi cherevo i hvist bili bilij lob i svoyeridni bili shtani pir ya gomilki reshta operennya temno bure Dzob masivnij opuklij yaskravo zhovtij Lapi zhovti raduzhina svitla gorihovo bura Trivalist zhittya v prirodi nevidoma v nevoli odna samka dozhila do 43 rokiv Sposib zhittyaMigraciyi Biloplechij orlan osilij i kochivnij ptah Na Kamchatci ce vid sho gnizditsya zimuye chastkovo migruyuchij Gnizdovij areal roztashovanij u mezhah oblasti poshirennya nerestovish tihookeanskih lososiv i vklyuchaye ves pivostriv Kamchatka Sezonni kochivli prohodyat poodinci i rozriznenimi grupami navesni z kincya bereznya po seredinu travnya a voseni v kinci zhovtnya i listopadi Kozhnoyi zimi drejfuyuchij lid v Ohotskomu mori zhene tisyachi orlaniv na pivden Lid dosyagaye o Hokkajdo v kinci sichnya Chiselnist dosyagaye maksimumu v protoci Nemuro naprikinci lyutogo ptahiv privablyuye velika kilkist triski Na Hokkajdo ptahi koncentruyutsya v priberezhnih rajonah i na ozerah bilya uzberezhzhya poryad iz orlanam bilohvostami Biotop Naselyaye dolini nizin richok z visokostovburnimi lisami i skelyasti morski uzberezhzhya beregi velikih ozer Viddaye perevagu lisu v nizinah richok po beregah limaniv i velikih ozer i vzdovzh morskogo uzberezhzhya Gnizditsya na skelyastih morskih obrivah na ostrovah inodi na skelyah v richkovih dolinah U negnizdovij penriod meshkaye golovnim chinom na morskomu uzberezhzhi i na vodojmah de ye riba Nayavnist vodojm z dostupnoyu riboyu nasampered z lososevimi virishalnij faktor poshirennya biloplechih orlaniv Rozmnozhennya Monogamnij ptah Shlyubni pari formuyutsya u vici ponad 4 rokiv v cej chas orlani mozhut buduvati voseni ritualne gnizdo v yakomu ne gnizdyatsya Rozmnozhuvatisya pochinayut u vici ne ranishe 7 rokiv Shlyubni igri pochinayutsya v berezni Sparyuvannya vidbuvayetsya na gnizdi Yajcekladka vidbuvayetsya u kvitni travni v snigovij obstanovci Gnizdo velichezna sporuda z masivnih i vazhkih suchkiv na vershini dereva topolya bereza modrina na visoti 6 11 m abo na verhnij poverhni skel chasto zaroslih travoyu na visoti vid 5 do 120 m zazvichaj ne vishe 50 m Zazvichaj gnizda buduyutsya v vershinah velikih zrilih derev zazvichaj z mertvoyu verhivkoyu ridshe gnizda buduyutsya na zdorovih derevah Odne gnizdo vikoristovuyetsya 5 8 rokiv Chasto u pari ye dva gnizda roztashovani odin vid odnogo na vidstani ne bilshe 900 m yaki voni zajmayut chas vid chasu Gnizda shorichno remontuyutsya ta rozrostayutsya v rozmirah i dosyagayut 3 m u diametri 2 m u visotu U kladci 1 3 bilih z zelenuvatim vidtinkom yajcya nasidzhuvannya trivaye 34 36 dniv Inkubaciya pochinayetsya z pershogo yajcya Rozmiri 65 58h85 78 mm vaga 149 g Zagibli kladki inodi ponovlyuyutsya yaksho yajce znikaye na pochatku vidkladannya abo inkubaciyi Ptashenyata z yavlyayutsya v travni chervni i znahodyatsya v gnizdi 2 2 5 misyacya vilitayut v kinci lipnya i serpni ridko u veresni Batki goduyut ptashenyat riboyu 20 30 sm zavdovzhki U den ptahi prinosyat do gnizda yizhu 2 3 razi Do seredini zhovtnya vivodki trimayutsya v 2 3 km vid gnizdovoyi dilyanki Inodi gromizdki vazhki gnizda vaga yakih zbilshuyetsya v dosh i silni snigopadi rujnuyutsya abo padayut v rezultati nevdalogo kriplennya Kladki ginut vid hizhakiv sobol gornostaj i vorona chorna pereoholodzhennya yaksho potrivozheni dorosli ptahi nadovgo zalishayut gnizdo Ptashenyata inodi vipadayut z gnizda ginut vid hvorob krim togo vnaslidok koli starshi ptashenyata vbivayut molodshih Uspishnist rozmnozhennya konkretnoyi pari zalezhit takozh vid yakosti gnizdovoyi dilyanki ta mislivskogo dosvidu ptahiv Zhivlennya Osnovu zhivlennya stanovit losos Krim togo zhivlyatsya padallyu napadayut na molodih tyuleniv ptahiv gluhari bili kuripki kachki martini ssavciv zajci pesec gornostaj sobol morskih bezhrebetnih dvostulkovi molyuski golovonogi krabi padlo vikidi morya Z pochatkom hodu lososevih na nerest bilshist biloplechih orlaniv poyidayut same yih prichomu ne tilki zhivu ribu ale j mertvu Vzimku v Primor yi zhivitsya reshtkami iz zviroferm m yasokombinativ zvalish skotomogilnikiv Najchastishe biloplechi orlani polyuyut z visokih derev abo skelyastih vistupiv na visoti 5 30 m Mozhut polyuvati shiryayuchi v povitri kruzhlyayuchi na visoti 6 7 m nad vodoyu Orlani inodi polyuyut stoyachi v milkij vodi na pishanij milini hapayuchi kigtyami ribu OhoronaNini isnuye ne menshe dvoh tisyach gnizdovih par Zagalna chiselnist 7 5 tis ptahiv Zavdyaki ohoroni v Rosiyi ta Yaponiyi chiselnist cih ptahiv zalishayetsya stabilnoyu PrimitkiBirdLife International 2013 Haliaeetus pelagicus informaciya na sajti MSOP versiya 2013 2 angl 26 listopada 2013 Fesenko G V Vitchiznyana nomenklatura ptahiv svitu Krivij Rig DIONAT 2018 580 s ISBN 978 617 7553 34 1 PosilannyaBrown Leslie Hilton 1976 Eagles of the world David amp Charles Newton Abbot ISBN 0 7153 7269 6 Ferguson Lees James Christie David A amp Franklin Kim 2005 Raptors of the world a field guide London amp Princeton ISBN 0 7136 6957 8 True Dan 1980 A family of eagles Everest New York ISBN 0 89696 078 1