Опа́тія (хорв. Opatija, італ. Abbazia) — курортне місто в Хорватії, на північному сході півострова Істрія, на березі затоки Кварнер Адріатичного моря. Населення власне міста — 5 701 осіб, муніципалітету — 10 619 осіб (2021).
Опатія хорв. Opatija | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
![]() | ||||
Основні дані | ||||
45°20′05″ пн. ш. 14°25′56″ сх. д. / 45.33472° пн. ш. 14.43222° сх. д.Координати: 45°20′05″ пн. ш. 14°25′56″ сх. д. / 45.33472° пн. ш. 14.43222° сх. д. | ||||
Країна | | |||
Регіон | Приморсько-Ґоранська жупанія | |||
Столиця для | d (circle of the Kingdom of Italy) | |||
Площа | 68 км² | |||
Населення | 5701 (2021) | |||
Агломерація | 10 619 (2021) | |||
Висота НРМ | 0 м | |||
Назва мешканців | італ. abbaziani | |||
Міста-побратими | див. тут | |||
Телефонний код | 051 | |||
Часовий пояс | і | |||
GeoNames | 3194097 | |||
OSM | r2162164 ·R | |||
Поштові індекси | 51 410 | |||
Міська влада | ||||
Мер міста | Іво Дуймич | |||
Вебсайт | www.opatija.hr | |||
Мапа | ||||
| ||||
| ||||
|
Опатія примикає з заходу до Рієки. Відстань по автодорогах до Пули — 82 км, до італійського Трієста — 90 км.
Попри те, що географічно Опатія розташована на півострові Істрія, адміністративно вона належить до Приморсько-Ґоранської жупанії.
Назва міста походить від слова «абатство» (хорв. Opatija, італ. Abbazia). Ім'я місту дало старовинне абатство Сан-Джакомо-делла-Прилуча, пізніше переобладнана на віллу.
Курорт
Опатія є дуже популярним курортом. М'який клімат, гарні краєвиди, лаврові ліси навколо міста приваблюють сюди велику кількість туристів.
Ця ділянка істрійського узбережжя ще з венеційських часів була улюбленим місцем для відпочинку знаті. Піку популярності ця місцина досягла в австро-угорську добу (Істрія була віддана Австро-Угорщині після падіння Венеційської республіки в 1797 році). У 1889 імператор Франц-Йосиф офіційно проголосив Опатію курортом, єдиним на той час в Австро-Угорщині. Перший готель у місті — «Кварнер» був побудований у 1884 році.
Численні готелі і вілли кінця XIX — початку XX століття у теперішній час відреставровані і надають місту особливого шарму.
Населення
Населення громади за даними перепису 2011 року становило 11 659 осіб, 3 з яких назвали рідною українську мову. Населення самого міста становило 6657 осіб.
Динаміка чисельності населення громади:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1Vdk16WTRaWEp3YTJrd2EzZDVlVEZoY3pkd2RqZGxiakEwYjJGbmJuWXdieTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Динаміка чисельності населення міста:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmNteHZjMlo1Y2paM2VXTTBjbXQxYTI4NE1HSnRaemN5YmpaNFpUZHpiaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Населені пункти
Крім міста Опатія, до громади також входять:
Клімат
Середня річна температура становить 13,49°C, середня максимальна – 25,25°C, а середня мінімальна – 1,65°C. Середня річна кількість опадів – 1322 мм.
Клімат міста | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | |
Середній максимум, °C | 9,95 | 10,25 | 12,55 | 16,20 | 20,60 | 24,60 | 25,25 | 24,60 | 20,50 | 16,75 | 12,40 | 9,60 | |
Середня температура, °C | 5,85 | 6,10 | 8,40 | 12,00 | 16,45 | 20,40 | 22,45 | 21,90 | 17,80 | 14,00 | 9,70 | 6,80 | |
Середній мінімум, °C | 1,65 | 1,90 | 4,20 | 7,85 | 12,25 | 16,25 | 19,75 | 19,20 | 15,05 | 11,25 | 6,95 | 4,10 | |
Норма опадів, мм | 110 | 86 | 99 | 102 | 88 | 101 | 64 | 92 | 126 | 162 | 158 | 134 | |
Середньомісячна швидкість вітру, м/с | 2.75 | 2.95 | 2.95 | 2.80 | 2.55 | 2.45 | 2.45 | 2.45 | 2.55 | 2.75 | 3.00 | 2.95 | |
Середньомісячна сонячна радіація, кДж/м²·день | 4374 | 7212 | 10366 | 14878 | 19082 | 20842 | 21846 | 18836 | 13840 | 8872 | 4822 | 3676 | |
Джерело: |
Пам'ятки
- Вілла Аньйоліна — шикарна вілла, побудована в 1844 році.
- Опатійський лунгомар — прибережний маршрут завдовжки 12 км з гарними видами. З XIX століття він був популярним серед відпочивальників-аристократів.
- Церква Благовіщення — в неороманському стилі. Побудована в 1906 році.
- Церква св. Якова — побудована на фундаменті бенедиктинського монастиря XV століття.
- Статуя «Дівчина з чайкою» — встановлена на березі моря в 1956 році, відтоді є одним з найупізнаваніших символів міста.
Відомі люди
В Опатії народився винахідник валіуму Лео Штернбах (1908–2005). У місті помер Теодор Більрот (1829–1894).
На відпочинку в Опатії (Аббації) бували австрійський композитор і диригент Густав Малер (1860–1911), один з найбільших симфоністів кінця XIX — початку ХХ ст.ст., Еріх Марія Ремарк (1898-1970), один з найвідоміших німецьких письменників XX століття.
Міста-побратими
Опатія має побратимські відносини з:
Італія — Кастель-Сан-П'єтро-Терме;
Словенія — Ілірська Бистриця (Ilirska Bistrica);
Угорщина — Балатонфюред;
Італія — Карманьйола;
Австрія — Бад-Ішль.
Галерея
- «Дівчина з чайкою»
- Церква св. Якова
- Вілла Аньйоліна (Angiolina)
- Набережна Опатії у нічний час
Примітки
- Перепис населення 2011 року (хорв.) . Хорватське бюро статистики.
- Перепис населення 2011 року. Кількість мешканців за рідною мовою (хорв.) . Хорватське бюро статистики.
- (хорв.) . Хорватське бюро статистики. Архів оригіналу за 24 вересня 2020.
- Fick, S.E., R.J. Hijmans (2017). Worldclim 2: New 1-km spatial resolution climate surfaces for global land areas. International Journal of Climatology.
- значення визначено за географічними координатами поселення із роздільною здатністю 2,5'
- . © 2004–2011 Opatija.net. Архів оригіналу за 23 липня 2011. Процитовано 28 червня 2011.
Джерела та посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Опатія
- Офіційна вебсторінка міста (хор.)
- Туристичний сайт про місто (хор.) (англ.) (нім.) (італ.)
- Докладна стаття про історію міста[недоступне посилання з липня 2019] (PDF) (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Opa tiya horv Opatija ital Abbazia kurortne misto v Horvatiyi na pivnichnomu shodi pivostrova Istriya na berezi zatoki Kvarner Adriatichnogo morya Naselennya vlasne mista 5 701 osib municipalitetu 10 619 osib 2021 Opatiya horv Opatija praporPanorama Opatiyi 2002 Panorama Opatiyi 2002 Osnovni dani45 20 05 pn sh 14 25 56 sh d 45 33472 pn sh 14 43222 sh d 45 33472 14 43222 Koordinati 45 20 05 pn sh 14 25 56 sh d 45 33472 pn sh 14 43222 sh d 45 33472 14 43222 Krayina HorvatiyaRegion Primorsko Goranska zhupaniyaStolicya dlya d circle of the Kingdom of Italy Plosha 68 km Naselennya 5701 2021 Aglomeraciya 10 619 2021 Visota NRM 0 mNazva meshkanciv ital abbazianiMista pobratimi div tutTelefonnij kod 051Chasovij poyas UTC 1 i UTC 2GeoNames 3194097OSM r2162164 RPoshtovi indeksi 51 410 Miska vlada Mer mista Ivo DujmichVebsajt www opatija hr Mapa Opatiya u Vikishovishi Opatiya primikaye z zahodu do Riyeki Vidstan po avtodorogah do Puli 82 km do italijskogo Triyesta 90 km Popri te sho geografichno Opatiya roztashovana na pivostrovi Istriya administrativno vona nalezhit do Primorsko Goranskoyi zhupaniyi Nazva mista pohodit vid slova abatstvo horv Opatija ital Abbazia Im ya mistu dalo starovinne abatstvo San Dzhakomo della Prilucha piznishe pereobladnana na villu KurortOpatiya ye duzhe populyarnim kurortom M yakij klimat garni krayevidi lavrovi lisi navkolo mista privablyuyut syudi veliku kilkist turistiv Cya dilyanka istrijskogo uzberezhzhya she z venecijskih chasiv bula ulyublenim miscem dlya vidpochinku znati Piku populyarnosti cya miscina dosyagla v avstro ugorsku dobu Istriya bula viddana Avstro Ugorshini pislya padinnya Venecijskoyi respubliki v 1797 roci U 1889 imperator Franc Josif oficijno progolosiv Opatiyu kurortom yedinim na toj chas v Avstro Ugorshini Pershij gotel u misti Kvarner buv pobudovanij u 1884 roci Chislenni goteli i villi kincya XIX pochatku XX stolittya u teperishnij chas vidrestavrovani i nadayut mistu osoblivogo sharmu NaselennyaNaselennya gromadi za danimi perepisu 2011 roku stanovilo 11 659 osib 3 z yakih nazvali ridnoyu ukrayinsku movu Naselennya samogo mista stanovilo 6657 osib Dinamika chiselnosti naselennya gromadi Dinamika chiselnosti naselennya mista Naseleni punktiKrim mista Opatiya do gromadi takozh vhodyat Dobrech Ichichi Ika Oprich Pobri Polyane Vela Ucka VeprinacKlimatSerednya richna temperatura stanovit 13 49 C serednya maksimalna 25 25 C a serednya minimalna 1 65 C Serednya richna kilkist opadiv 1322 mm Klimat mista Pokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud Serednij maksimum C 9 95 10 25 12 55 16 20 20 60 24 60 25 25 24 60 20 50 16 75 12 40 9 60 Serednya temperatura C 5 85 6 10 8 40 12 00 16 45 20 40 22 45 21 90 17 80 14 00 9 70 6 80 Serednij minimum C 1 65 1 90 4 20 7 85 12 25 16 25 19 75 19 20 15 05 11 25 6 95 4 10 Norma opadiv mm 110 86 99 102 88 101 64 92 126 162 158 134 Serednomisyachna shvidkist vitru m s 2 75 2 95 2 95 2 80 2 55 2 45 2 45 2 45 2 55 2 75 3 00 2 95 Serednomisyachna sonyachna radiaciya kDzh m den 4374 7212 10366 14878 19082 20842 21846 18836 13840 8872 4822 3676 Dzherelo Pam yatkiVilla Anjolina shikarna villa pobudovana v 1844 roci Opatijskij lungomar priberezhnij marshrut zavdovzhki 12 km z garnimi vidami Z XIX stolittya vin buv populyarnim sered vidpochivalnikiv aristokrativ Cerkva Blagovishennya v neoromanskomu stili Pobudovana v 1906 roci Cerkva sv Yakova pobudovana na fundamenti benediktinskogo monastirya XV stolittya Statuya Divchina z chajkoyu vstanovlena na berezi morya v 1956 roci vidtodi ye odnim z najupiznavanishih simvoliv mista Vidomi lyudiV Opatiyi narodivsya vinahidnik valiumu Leo Shternbah 1908 2005 U misti pomer Teodor Bilrot 1829 1894 Na vidpochinku v Opatiyi Abbaciyi buvali avstrijskij kompozitor i dirigent Gustav Maler 1860 1911 odin z najbilshih simfonistiv kincya XIX pochatku HH st st Erih Mariya Remark 1898 1970 odin z najvidomishih nimeckih pismennikiv XX stolittya Mista pobratimiOpatiya maye pobratimski vidnosini z Italiya Kastel San P yetro Terme Sloveniya Ilirska Bistricya Ilirska Bistrica Ugorshina Balatonfyured Italiya Karmanjola Avstriya Bad Ishl Galereya Divchina z chajkoyu Cerkva sv Yakova Villa Anjolina Angiolina Naberezhna Opatiyi u nichnij chasPrimitkiPerepis naselennya 2011 roku horv Horvatske byuro statistiki Perepis naselennya 2011 roku Kilkist meshkanciv za ridnoyu movoyu horv Horvatske byuro statistiki horv Horvatske byuro statistiki Arhiv originalu za 24 veresnya 2020 Fick S E R J Hijmans 2017 Worldclim 2 New 1 km spatial resolution climate surfaces for global land areas International Journal of Climatology znachennya viznacheno za geografichnimi koordinatami poselennya iz rozdilnoyu zdatnistyu 2 5 c 2004 2011 Opatija net Arhiv originalu za 23 lipnya 2011 Procitovano 28 chervnya 2011 Portal Horvatiya Dzherela ta posilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Opatiya Oficijna vebstorinka mista hor Turistichnij sajt pro misto hor angl nim ital Dokladna stattya pro istoriyu mista nedostupne posilannya z lipnya 2019 PDF ros