Меварське князівство (530 —1949 роки) — держава на півострові Індостан, що утворилося під час занепаду імперії Гуптів у VI ст. Було одним з провідних князівств раджпутів. В цей час йменувалася Медапата. Тривалий час боролася проти арабських, тюркських загарбників. З перемінним успіхом воювала проти військ Делійського султанату, держави Суридів. Визнало зверхність падишахів з династії Великих Моголів. У XVI ст. після перенесення столиці до Удайпура стала також зватися Удайпурським князівством. У XVIII ст. визнала зверхність Імперії Маратха. У 1818 році було встановлено британський протекторат. У складі Британської Індії з внутрішнім самоврядуванням князівство існувала до 1949 році, коли утворилася незалежна Республіка Індія. Слідом за цим князівство було ліквідовано, воно увійшло до штату Раджастхан.
उदयपुर रियासत Меварське князівство | |||||
| |||||
| |||||
![]() | |||||
Столиця | Читтор Удайпур | ||||
Релігії | індуїзм | ||||
Форма правління | монархія | ||||
магараджа | |||||
Історія | |||||
- Засновано | 530 | ||||
- Ліквідовано | 1949 | ||||
Сьогодні є частиною | |||||
|
Історія
Час утворення є доволі умовним — в 1-й половині VI ст. В цей час остаточно занепала держава Гуптів. Напевне ще раніше військовик на ім'я Грахадітья з теперішнього Гуджарату, від імені якого походить назва панівної династії Гухілота (Гахлота). Ранні князі правили невеличким князівством у верхній частині долини річки Сабарматі зі столицею у м. Удар. Про перші роки існування доволі замало відомостей. З огляду на початкові невеличкі розміри та слабкість князівство намагалося маневруватися. Втім вимушені були визнати зверхність держави Маукхарі, в лавах якої війська Гухілота билися проти династії Майтраків.
За Махендри I князівство піднялося завдяки службі правителю Харша, що створив потужну імперію. У 626 році державу було розділено між синами Мехендри I, з яких старшому Нагадітьї дісталася основна частина — він переніс столицю до Нагди. Після розпаду імперії Харша Мевар стає одним з провідних князівств на території сучасного Раджастхана.
Протягом 2-ї VI ст. Мевар був учасником великої коаліції, що боронила індійські землі від нападу арабських загарбників, яких спрямовували валі (намісники халіфату) з Сінду. Звитяги у війнах з мусульманами підвищили вагу держави. Разом з тим амбіції його володарів стикнулися з політикою Гуджара-Пратіхарів, що правили на території Малави. Втім десь у 730-х роках Мевар зазнав нищівної поразки й був захоплений ворогом.
Нове відновлення державності пов'язано з діяльністю Баппи Равала, що оголосив себе Гухілотом (втім у дослідників є сумніви). Протягом 730-х років він повернув усі землі, а столицею зробив фортецю Чіттор. Його справу було продовжено: протягом VIII ст. Мевар відновив свій вплив, визнаючи зверхність Гуджара-Пратіхарів. Раджи Мевару вірно билися проти ворогів останніх — династій Пала і Раштракутів.
З послабленням Гуджара-Пратіхара на початку X ст. Мевар на деякий час звільняється від залежності, завдячуючи вправній політиці раджи Кхумана III. Втім незабаром князівство за панування Бгартрібатти II стикнулося з новим ворогом — династією Парамара. Зрештою 953 року меварські війська на чолі із раджею Аллат Сінґхом зазнали нищівної поразки від Парамара, а столицю захоплено.
Відновлення державності відбувається за панування Шактікумари наприкінці X ст. — навколо міста Ахарі. Незабаром Ахарі стає новою столицею об'єднаного князівство, а правлячий рід часто називають Ахар'я. До початку XI ст. Мевар перебував під зверхність держави Парамара, надаючи військові загони у численних війнах з іншими раджпутськими князівствами, Західними Чалук'ями, Газневідами. У 2-й половині XI Мевар визнав зверхність раджпутського клану Соланка. У складі його військ меварські раджи брали участь у війнах проти Чауханів, Парамара, мусульман Гуридів.
У 1165 році після смерті Ранасімхи держава розділилася на два князівства: найбільша територія дісталася Кшем Сінґху, який після поразки від Гуридів, перемістив столицю до Дунгарпуру. Маленьке князівство постала біля селища Сесодія (звідси походить назва гілки правлячої династії Сесодія).
З XIII ст. в часи панування Джайтрасімхи починаються запеклі війни з Делійським султанатом. У 1213 році було знищено меварське князівство в Дунгарпурі. На деякий час столицю відновлено в давній фортеці Нагда. Проте й вона пала у 1253 році. З цього моменту припинилася старша гілка Гухілотів — володарів Мевару. Справу продовжили Сесодії, що оголосили себе раджами Мевару. Столицю було перенесено до Чіттору. Раджи Джайтрасімха та Ратнасімха з перемінним успіхом воювали проти султанату, але у 1303 році Чіттор було захоплено султаном Алауддіном Хілджі, а князівство Мевар на деякий час припинило своє існування.
Нове відновлення Меварської державності пов'язано з Хамір Сінґхом, який протягом 1320—1330-х років хитрістю та військовою звитягою зумів відвоювати родинні землі. Тоді ж було прийнято новий титул магарана. Наступні володарі — Кхета і Лакха — протягом 1370—1390-х років розпочинають боротьбу за владу над усім Раджастханом. Цьому сприяло значне послаблення Делійського султанату. Втім лише магарана Кумбха протягом 1430—1460-х років зумів перетворити Мевар на найвпливовішу державу Раджастхана, завдавши поразки гуджаратському і Малавському султанатам. Але спроби У 1510—1520-х роках меварського володаря Санграм Сінґха встановити владу над північною Індію зазнали нищівної поразки від держави Великих Моголів.
Втім Мевар зберігав вплив в Раджастхані протягом 1530—1560-х років. Лише після нищівної поразки 1568 році від могольського падишаха Акбара, Мевар на деякий час визнав залежність від великих Моголів. Тоді ж було засновано нову столицю Удайпур. Втім вже у 1580-х роках магарани Мевару починають нову боротьбу за незалежність. Вона припинилася лише у 1616 році укладання вигідного договору, за яким Мевар визнав зверхність могольських падишахів в обмін на значні привілеї.
У 1670-х роках внаслідок особистого конфлікту з падишахом аурангзебом починається нове повстання в Меварі. Втім магаранам не вдалося досягти незалежності, зрештою протягом 1680-х років було відновлено статус-кво. Лише з початком занепаду імперії Великих Моголів у 1-й половині XVIII ст. Мевар знову починає самостйну політику, втім з 1730-х років потрапляє під вплив Імперії Маратха. На деякий час відновив потугу магарана Бхім Сінґх у 1760-1780-х роках. Спроба утворити союз з іншими раджпутськими князівствами виявилася марною. У 1790-х роках Мевар визнав зверхність магарадж Гваліору.
У Другій англо-маратхській війні у 1803—1805 років Мевар підтримав Британську Ост-Індську компанію. У 1818 році Мевар визнав зверхність Великої Британії. В князівстві було встановлено колоніальну резидентуру. При цьому забезпечено безпеку кордонів. З цього моменту магарани Мевару приділяли уваги лише внутрішнім справам. У 1920-х роках столицю князівства Удайпур стає одним з центрів Руху за незалежність Індії.
У 1949 році з проголошення незалежності Республіки Індія князівство було ліквідовано. Воно увійшло до складу штату Раджастхан. разом з тим панівний рід зберіг титул магарані та особисте майно.
Державний устрій
На чолі стояв володар (рані або раджа, згодом магарані, тобто цар), який мав вищу військову, політичну та судову владу. Мав декілька найближчих цивільних та військових міністрів. За часів Великої Британії до уряду також входив англійський резидент. За часів колоніальної влади магарана мав право на 19 гарматних пострілів (називався 19-гарматний магараджа).
Територія поділялася на 6 парганів (великих областей) і 11 зілів (середніх областей). Зіли в свою чергу поділялися на техзіли. На чолі кожної зіли стояв хакім, якого призначав особисто магарана. Така система зберігалася з XVIII ст.
Соціальний устрій
Привілейованими шарами суспільства були магарана, його родина, найближче оточення. До цього входила знать. При цьому магарана міг на власний розсуд роздавати маєтності своїм васалам, за що ті повинні були виставляти збройні загони. Ця система джаґірів, була успадкована від великих Моголів. Тим самим зміцнював свою опору. Проте джаґір видавався лише на час панування магарани, після смерті якого повертався державі. Водночас існували власники невеликих наділів-бхум, з яких платили данину на кшталт кріпаків. Ці власники (бхум-барари) передавали землю у спадок. Власники володінь сасан (інша назва муафі) сплачували фіксовану, проте несистемну данину чи платню. Іншою категорією землевласників були халса-барар, що не були залежними, проте обробляли державну землю халса. У випадку несплати платні їх виганяли з ділянки.
Знать поділялася відповідно до отримання земельних маєтностей та військових посад на джаґірдарів (або умрао — було 16), сардарів (або батіса — було 32), мевад-сардарів (було 53), вхомія-сардарів (було 13). Значними маєтностями володіли індуїстські храми і брахманами.
На нижчих соціальних щаблях знаходилися селяни та ремісники.
Економіка
Основу становило землеробство. скотарство, яке набуло значного розвитку. Також існувало ремісництво, що переважно виготовляло товари для землеробства. Втім у самому Удайпурі існувало текстильне виробництво доволі високої якості. При цьому на території князівство здійснювалося добування вапняку, гіпс, польовий шпат.
Культура
Значна частина ранньої письмової культури, мистецтва та архітектури Мевара було знищено у війнах з сусідами та Делійським султанатом, потім Імперією Великих Моголів. Разом з тим середньовічні меварські володарі більшу увагу приділяли військовим походам та створенню фортець від ворогів. Найвідомішою є Чіттор, що була тривалий час столицею князівства. Лише з XVI ст., початком стабільних відносин з мусульманськими державами, починається розвиток архітектури та мистецтва. Протягом XVII—XVIII ст. в перлину Раджастхану було перетворено меварську столицю Удайпур, де зведено комплекс палаців раджів.
Меварські правителі були відомим покровителями поетів, серед них також траплялися автори віршованих збірок. Найвідомішим були магарани Радж Сінґх, Чатур Сінґх, які складали твори мовою гінді переважно героїчні епоси (вікрав'ї).
У XVII ст. у столиці активно розвивалося образотворче мистецтво. В цей час Удайпур стає центром перебування багатьох художників, з'являється поняття меварський живопис, що сформувався під впливом могольської школи. відомими представниками були Насіруддін, Сахібдін, Багті, Чокха і Кавала. Втім з середини XVIII ст. почався занепад живопису.
Релігія
Правителі та піддані сповідували різні форми індуїзму, проте тривалий час переважали брахманізм та вайшнуїзм. Також в деяких місцях мав вплив шайваїзм.
Джерела
- The Kingdom of Mewar: great struggles and glory of the world's oldest ruling dynasty, by Irmgard Meininger. D.K. Printworld, 2000. .
- Markovits, Claude (ed.) (2004). A History of Modern India: 1480—1950. Anthem Press, London.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Мевар (князівство) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mevarske knyazivstvo 530 1949 roki derzhava na pivostrovi Indostan sho utvorilosya pid chas zanepadu imperiyi Guptiv u VI st Bulo odnim z providnih knyazivstv radzhputiv V cej chas jmenuvalasya Medapata Trivalij chas borolasya proti arabskih tyurkskih zagarbnikiv Z pereminnim uspihom voyuvala proti vijsk Delijskogo sultanatu derzhavi Suridiv Viznalo zverhnist padishahiv z dinastiyi Velikih Mogoliv U XVI st pislya perenesennya stolici do Udajpura stala takozh zvatisya Udajpurskim knyazivstvom U XVIII st viznala zverhnist Imperiyi Maratha U 1818 roci bulo vstanovleno britanskij protektorat U skladi Britanskoyi Indiyi z vnutrishnim samovryaduvannyam knyazivstvo isnuvala do 1949 roci koli utvorilasya nezalezhna Respublika Indiya Slidom za cim knyazivstvo bulo likvidovano vono uvijshlo do shtatu Radzhasthan उदयप र र य सत Mevarske knyazivstvo530 1949Prapor Gerbknyazivstvo Udajpur istorichni kordoni na kartiStolicya Chittor UdajpurReligiyi induyizmForma pravlinnya monarhiyamagaradzhaIstoriya Zasnovano 530 Likvidovano 1949Sogodni ye chastinoyu IndiyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mevar knyazivstvo IstoriyaChas utvorennya ye dovoli umovnim v 1 j polovini VI st V cej chas ostatochno zanepala derzhava Guptiv Napevne she ranishe vijskovik na im ya Grahaditya z teperishnogo Gudzharatu vid imeni yakogo pohodit nazva panivnoyi dinastiyi Guhilota Gahlota Ranni knyazi pravili nevelichkim knyazivstvom u verhnij chastini dolini richki Sabarmati zi stoliceyu u m Udar Pro pershi roki isnuvannya dovoli zamalo vidomostej Z oglyadu na pochatkovi nevelichki rozmiri ta slabkist knyazivstvo namagalosya manevruvatisya Vtim vimusheni buli viznati zverhnist derzhavi Maukhari v lavah yakoyi vijska Guhilota bilisya proti dinastiyi Majtrakiv Za Mahendri I knyazivstvo pidnyalosya zavdyaki sluzhbi pravitelyu Harsha sho stvoriv potuzhnu imperiyu U 626 roci derzhavu bulo rozdileno mizh sinami Mehendri I z yakih starshomu Nagadityi distalasya osnovna chastina vin perenis stolicyu do Nagdi Pislya rozpadu imperiyi Harsha Mevar staye odnim z providnih knyazivstv na teritoriyi suchasnogo Radzhasthana Protyagom 2 yi VI st Mevar buv uchasnikom velikoyi koaliciyi sho boronila indijski zemli vid napadu arabskih zagarbnikiv yakih spryamovuvali vali namisniki halifatu z Sindu Zvityagi u vijnah z musulmanami pidvishili vagu derzhavi Razom z tim ambiciyi jogo volodariv stiknulisya z politikoyu Gudzhara Pratihariv sho pravili na teritoriyi Malavi Vtim des u 730 h rokah Mevar zaznav nishivnoyi porazki j buv zahoplenij vorogom Nove vidnovlennya derzhavnosti pov yazano z diyalnistyu Bappi Ravala sho ogolosiv sebe Guhilotom vtim u doslidnikiv ye sumnivi Protyagom 730 h rokiv vin povernuv usi zemli a stoliceyu zrobiv fortecyu Chittor Jogo spravu bulo prodovzheno protyagom VIII st Mevar vidnoviv svij vpliv viznayuchi zverhnist Gudzhara Pratihariv Radzhi Mevaru virno bilisya proti vorogiv ostannih dinastij Pala i Rashtrakutiv Z poslablennyam Gudzhara Pratihara na pochatku X st Mevar na deyakij chas zvilnyayetsya vid zalezhnosti zavdyachuyuchi vpravnij politici radzhi Khumana III Vtim nezabarom knyazivstvo za panuvannya Bgartribatti II stiknulosya z novim vorogom dinastiyeyu Paramara Zreshtoyu 953 roku mevarski vijska na choli iz radzheyu Allat Singhom zaznali nishivnoyi porazki vid Paramara a stolicyu zahopleno Vidnovlennya derzhavnosti vidbuvayetsya za panuvannya Shaktikumari naprikinci X st navkolo mista Ahari Nezabarom Ahari staye novoyu stoliceyu ob yednanogo knyazivstvo a pravlyachij rid chasto nazivayut Ahar ya Do pochatku XI st Mevar perebuvav pid zverhnist derzhavi Paramara nadayuchi vijskovi zagoni u chislennih vijnah z inshimi radzhputskimi knyazivstvami Zahidnimi Chaluk yami Gaznevidami U 2 j polovini XI Mevar viznav zverhnist radzhputskogo klanu Solanka U skladi jogo vijsk mevarski radzhi brali uchast u vijnah proti Chauhaniv Paramara musulman Guridiv U 1165 roci pislya smerti Ranasimhi derzhava rozdililasya na dva knyazivstva najbilsha teritoriya distalasya Kshem Singhu yakij pislya porazki vid Guridiv peremistiv stolicyu do Dungarpuru Malenke knyazivstvo postala bilya selisha Sesodiya zvidsi pohodit nazva gilki pravlyachoyi dinastiyi Sesodiya Z XIII st v chasi panuvannya Dzhajtrasimhi pochinayutsya zapekli vijni z Delijskim sultanatom U 1213 roci bulo znisheno mevarske knyazivstvo v Dungarpuri Na deyakij chas stolicyu vidnovleno v davnij forteci Nagda Prote j vona pala u 1253 roci Z cogo momentu pripinilasya starsha gilka Guhilotiv volodariv Mevaru Spravu prodovzhili Sesodiyi sho ogolosili sebe radzhami Mevaru Stolicyu bulo pereneseno do Chittoru Radzhi Dzhajtrasimha ta Ratnasimha z pereminnim uspihom voyuvali proti sultanatu ale u 1303 roci Chittor bulo zahopleno sultanom Alauddinom Hildzhi a knyazivstvo Mevar na deyakij chas pripinilo svoye isnuvannya Nove vidnovlennya Mevarskoyi derzhavnosti pov yazano z Hamir Singhom yakij protyagom 1320 1330 h rokiv hitristyu ta vijskovoyu zvityagoyu zumiv vidvoyuvati rodinni zemli Todi zh bulo prijnyato novij titul magarana Nastupni volodari Kheta i Lakha protyagom 1370 1390 h rokiv rozpochinayut borotbu za vladu nad usim Radzhasthanom Comu spriyalo znachne poslablennya Delijskogo sultanatu Vtim lishe magarana Kumbha protyagom 1430 1460 h rokiv zumiv peretvoriti Mevar na najvplivovishu derzhavu Radzhasthana zavdavshi porazki gudzharatskomu i Malavskomu sultanatam Ale sprobi U 1510 1520 h rokah mevarskogo volodarya Sangram Singha vstanoviti vladu nad pivnichnoyu Indiyu zaznali nishivnoyi porazki vid derzhavi Velikih Mogoliv Vtim Mevar zberigav vpliv v Radzhasthani protyagom 1530 1560 h rokiv Lishe pislya nishivnoyi porazki 1568 roci vid mogolskogo padishaha Akbara Mevar na deyakij chas viznav zalezhnist vid velikih Mogoliv Todi zh bulo zasnovano novu stolicyu Udajpur Vtim vzhe u 1580 h rokah magarani Mevaru pochinayut novu borotbu za nezalezhnist Vona pripinilasya lishe u 1616 roci ukladannya vigidnogo dogovoru za yakim Mevar viznav zverhnist mogolskih padishahiv v obmin na znachni privileyi U 1670 h rokah vnaslidok osobistogo konfliktu z padishahom aurangzebom pochinayetsya nove povstannya v Mevari Vtim magaranam ne vdalosya dosyagti nezalezhnosti zreshtoyu protyagom 1680 h rokiv bulo vidnovleno status kvo Lishe z pochatkom zanepadu imperiyi Velikih Mogoliv u 1 j polovini XVIII st Mevar znovu pochinaye samostjnu politiku vtim z 1730 h rokiv potraplyaye pid vpliv Imperiyi Maratha Na deyakij chas vidnoviv potugu magarana Bhim Singh u 1760 1780 h rokah Sproba utvoriti soyuz z inshimi radzhputskimi knyazivstvami viyavilasya marnoyu U 1790 h rokah Mevar viznav zverhnist magaradzh Gvalioru U Drugij anglo marathskij vijni u 1803 1805 rokiv Mevar pidtrimav Britansku Ost Indsku kompaniyu U 1818 roci Mevar viznav zverhnist Velikoyi Britaniyi V knyazivstvi bulo vstanovleno kolonialnu rezidenturu Pri comu zabezpecheno bezpeku kordoniv Z cogo momentu magarani Mevaru pridilyali uvagi lishe vnutrishnim spravam U 1920 h rokah stolicyu knyazivstva Udajpur staye odnim z centriv Ruhu za nezalezhnist Indiyi U 1949 roci z progoloshennya nezalezhnosti Respubliki Indiya knyazivstvo bulo likvidovano Vono uvijshlo do skladu shtatu Radzhasthan razom z tim panivnij rid zberig titul magarani ta osobiste majno Derzhavnij ustrijNa choli stoyav volodar rani abo radzha zgodom magarani tobto car yakij mav vishu vijskovu politichnu ta sudovu vladu Mav dekilka najblizhchih civilnih ta vijskovih ministriv Za chasiv Velikoyi Britaniyi do uryadu takozh vhodiv anglijskij rezident Za chasiv kolonialnoyi vladi magarana mav pravo na 19 garmatnih postriliv nazivavsya 19 garmatnij magaradzha Teritoriya podilyalasya na 6 parganiv velikih oblastej i 11 ziliv serednih oblastej Zili v svoyu chergu podilyalisya na tehzili Na choli kozhnoyi zili stoyav hakim yakogo priznachav osobisto magarana Taka sistema zberigalasya z XVIII st Socialnij ustrijPrivilejovanimi sharami suspilstva buli magarana jogo rodina najblizhche otochennya Do cogo vhodila znat Pri comu magarana mig na vlasnij rozsud rozdavati mayetnosti svoyim vasalam za sho ti povinni buli vistavlyati zbrojni zagoni Cya sistema dzhagiriv bula uspadkovana vid velikih Mogoliv Tim samim zmicnyuvav svoyu oporu Prote dzhagir vidavavsya lishe na chas panuvannya magarani pislya smerti yakogo povertavsya derzhavi Vodnochas isnuvali vlasniki nevelikih nadiliv bhum z yakih platili daninu na kshtalt kripakiv Ci vlasniki bhum barari peredavali zemlyu u spadok Vlasniki volodin sasan insha nazva muafi splachuvali fiksovanu prote nesistemnu daninu chi platnyu Inshoyu kategoriyeyu zemlevlasnikiv buli halsa barar sho ne buli zalezhnimi prote obroblyali derzhavnu zemlyu halsa U vipadku nesplati platni yih viganyali z dilyanki Znat podilyalasya vidpovidno do otrimannya zemelnih mayetnostej ta vijskovih posad na dzhagirdariv abo umrao bulo 16 sardariv abo batisa bulo 32 mevad sardariv bulo 53 vhomiya sardariv bulo 13 Znachnimi mayetnostyami volodili induyistski hrami i brahmanami Na nizhchih socialnih shablyah znahodilisya selyani ta remisniki EkonomikaOsnovu stanovilo zemlerobstvo skotarstvo yake nabulo znachnogo rozvitku Takozh isnuvalo remisnictvo sho perevazhno vigotovlyalo tovari dlya zemlerobstva Vtim u samomu Udajpuri isnuvalo tekstilne virobnictvo dovoli visokoyi yakosti Pri comu na teritoriyi knyazivstvo zdijsnyuvalosya dobuvannya vapnyaku gips polovij shpat KulturaZnachna chastina rannoyi pismovoyi kulturi mistectva ta arhitekturi Mevara bulo znisheno u vijnah z susidami ta Delijskim sultanatom potim Imperiyeyu Velikih Mogoliv Razom z tim serednovichni mevarski volodari bilshu uvagu pridilyali vijskovim pohodam ta stvorennyu fortec vid vorogiv Najvidomishoyu ye Chittor sho bula trivalij chas stoliceyu knyazivstva Lishe z XVI st pochatkom stabilnih vidnosin z musulmanskimi derzhavami pochinayetsya rozvitok arhitekturi ta mistectva Protyagom XVII XVIII st v perlinu Radzhasthanu bulo peretvoreno mevarsku stolicyu Udajpur de zvedeno kompleks palaciv radzhiv Mevarski praviteli buli vidomim pokrovitelyami poetiv sered nih takozh traplyalisya avtori virshovanih zbirok Najvidomishim buli magarani Radzh Singh Chatur Singh yaki skladali tvori movoyu gindi perevazhno geroyichni eposi vikrav yi U XVII st u stolici aktivno rozvivalosya obrazotvorche mistectvo V cej chas Udajpur staye centrom perebuvannya bagatoh hudozhnikiv z yavlyayetsya ponyattya mevarskij zhivopis sho sformuvavsya pid vplivom mogolskoyi shkoli vidomimi predstavnikami buli Nasiruddin Sahibdin Bagti Chokha i Kavala Vtim z seredini XVIII st pochavsya zanepad zhivopisu ReligiyaPraviteli ta piddani spoviduvali rizni formi induyizmu prote trivalij chas perevazhali brahmanizm ta vajshnuyizm Takozh v deyakih miscyah mav vpliv shajvayizm DzherelaThe Kingdom of Mewar great struggles and glory of the world s oldest ruling dynasty by Irmgard Meininger D K Printworld 2000 ISBN 81 246 0144 5 Markovits Claude ed 2004 A History of Modern India 1480 1950 Anthem Press London Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mevar knyazivstvo