Народилася у відомій єврейській сім'ї Михайла Еммануїловича Плісецького і Рахілі Михайлівни Мессерер. Усі її 11 дядечків і тітоньок були так чи інакше пов'язані з балетом. Плісецька має білоруське коріння: «Батько мій був уродженцем тихого яблуневого, пропиленого міста Гомеля. Плісецькі беруть витоки з тих країв, які щемлять душу тихою красою, білоруських криниць», — писала вона в своїй автобіографії «Я, Майя Плісецька».
Ходила до школи на Шпіцбергені, де її батько працював інженером «Арктиквугілля», потім був призначений генеральним консулом СРСР. У 1938 році його розстріляли під час сталінської чистки (під час Хрущовської відлиги — реабілітований), а мати, акторка німого кіно, була засуджена до 8 років ув'язнення і її утримували в Бутирській в'язниці, потім депортували до Казахстану в Акмолінський табір дружин зрадників Батьківщини. У зв'язку з цим Майю взяла за доньку тітка по материнській лінії, балерина .
Сценічний дебют Плісецької відбувся в 1932 році, коли їй було сім років. Свою першу роль вона зіграла в опері «Русалка» ОлександраДаргомижського.
1943 р. закінчила Московське хореографічне училище (педагоги Є. П. Гердт та М. М. Леонтьєва).
Майя Плісецька з чоловікомРодіоном Щедріним, 2009 рікМайя Плісецька на площі Київського вокзалу (м. Москва) після гастролей, 2000 рiк
Після відходу зі сцени Галини Уланової в 1960 році Плісецька стала примою балету Большого театру. У радянській телеверсії «Анни Кареніної» вона зіграла княгиню Тверську. У 1971 році Родіон Щедрін написав балет на ту ж тему, де Плісецька танцювала головну партію і вперше спробувала свої сили як хореографиня.
У 1980-х роках Плісецька та Щедрін проводили багато часу за кордоном, де вона працювала художньою керівницею Римського театру опери та балету, а також Іспанського національного балету в Мадриді. У 1984 році здійснила знамениту постановку «Раймонди» в римських Термах Каракалли.
У віці 65 років Плісецька залишила творчість, полишивши Большой театр як солістка. В день свого 70-річчя дебютувала в спеціально написаному для неї номері Бежара під назвою «Аве Майя».
В 1991 році з чоловіком емігрувала до Німеччини. Проживала в Іспанії, володіла квартирою в Мюнхені. Мала громадянство Іспанії.
З 1994 Плісецька була головою щорічного міжнародного балетного конкурсу свого імені. В 2006 році стала лавреаткою .
У 1966 році вона підписала «лист 25-ти» діячів культури й науки Леоніду Брежнєву проти реабілітації Сталіна.
Багато років перебувала у творчій опозиції до головного балетмейстера Большого театру Юрія Григоровича, у зв'язку з чим говорили про поділ трупи на «партію Григоровича» і «партію Плісецької».
Суть конфлікту полягала в тому, що пані Плісецька виступала проти монополії пана Григоровича і домагалася запрошення до Большого театру інших постановників, як радянських, так і західних, але не зустрічала в цьому питанні розуміння з боку міністерства культури і партійних органів.
Пам'ять про репресії проти батьків і власний досвід переросли в усвідомлення злочинної суті соціалізму і комунізму, які, на думку Плісецької, були гірші за фашизм, бо злочини фашизму відомі, а злочини комунізму та соціалізму приховували.
Ma jya Miha jlivna Plise cka ros Ma jya Miha jlovna Plise ckaya 20 listopada 1925 Moskva RRFSR SRSR 2 travnya 2015 Myunhen FRN vidatna radyanska solistka Bolshogo teatru v Moskvi horeografinya pismennicya aktorka Narodna artistka SRSR 1959 Geroj Socialistichnoyi Praci lavreatka Leninskoyi premiyi Majya Mihajlivna Pliseckaros Ma jya Miha jlovna Plise ckayaNarodilasya20 listopada 1925 1925 11 20 Moskva SRSRPomerla2 travnya 2015 2015 05 02 89 rokiv Myunhen Nimechchina infarkt miokardaGromadyanstvo RosiyaDiyalnistbalerinaGaluzbalet 1 Znannya movrosijska 2 3 Roki aktivnostiz 1943TituldBatkodMatiMesserer Plisecka Rahil MihajlivnaRodichidBrati sestrid i dU shlyubi zShedrin Rodion KostyantinovichNagorodiPraemium Imperiale 2006 Triumf d 30 listopada 2005 IMDbID 0687334Sajtshchedrin deVislovlyuvannya u Vikicitatah Mediafajli u Vikishovishi Druzhina kompozitora Rodiona Shedrina BiografiyaNarodilasya u vidomij yevrejskij sim yi Mihajla Emmanuyilovicha Pliseckogo i Rahili Mihajlivni Messerer Usi yiyi 11 dyadechkiv i titonok buli tak chi inakshe pov yazani z baletom Plisecka maye biloruske korinnya Batko mij buv urodzhencem tihogo yablunevogo propilenogo mista Gomelya Plisecki berut vitoki z tih krayiv yaki shemlyat dushu tihoyu krasoyu biloruskih krinic pisala vona v svoyij avtobiografiyi Ya Majya Plisecka Hodila do shkoli na Shpicbergeni de yiyi batko pracyuvav inzhenerom Arktikvugillya potim buv priznachenij generalnim konsulom SRSR U 1938 roci jogo rozstrilyali pid chas stalinskoyi chistki pid chas Hrushovskoyi vidligi reabilitovanij a mati aktorka nimogo kino bula zasudzhena do 8 rokiv uv yaznennya i yiyi utrimuvali v Butirskij v yaznici potim deportuvali do Kazahstanu v Akmolinskij tabir druzhin zradnikiv Batkivshini U zv yazku z cim Majyu vzyala za donku titka po materinskij liniyi balerina Scenichnij debyut Pliseckoyi vidbuvsya v 1932 roci koli yij bulo sim rokiv Svoyu pershu rol vona zigrala v operi Rusalka OleksandraDargomizhskogo 1943 r zakinchila Moskovske horeografichne uchilishe pedagogi Ye P Gerdt ta M M Leontyeva U plastici Majyi Pliseckoyi tancyuvalne mistectvo dosyagaye visokoyi garmoniyi Najvidatnishi partiyi Odetta Odilliya v Lebedinomu ozeri Avrora v Splyachij krasuni 1961 Gospodinya midnoyi gori v Kam yanij kvitci Prokof yeva Rajmonda v odnojmennomu baleti Oleksandra Glazunova V 1959 Pliseckij prisvoyeno zvannya Narodnoyi artistki SRSR 1958 roku odruzhilasya z kompozitorom Rodionom Shedrinim Majya Plisecka z cholovikomRodionom Shedrinim 2009 rikMajya Plisecka na ploshi Kiyivskogo vokzalu m Moskva pislya gastrolej 2000 rik Pislya vidhodu zi sceni Galini Ulanovoyi v 1960 roci Plisecka stala primoyu baletu Bolshogo teatru U radyanskij televersiyi Anni Kareninoyi vona zigrala knyaginyu Tversku U 1971 roci Rodion Shedrin napisav balet na tu zh temu de Plisecka tancyuvala golovnu partiyu i vpershe sprobuvala svoyi sili yak horeografinya U 1961 Plisecka bere uchast u baleti Legenda pro lyubov u Baku napisanomu azerbajdzhanskim kompozitorom Arifom Melikovim Specialno dlya Pliseckoyi kubinskij baletmejster Alberto Alonso postaviv balet Karmen syuyita Inshimi horeografami yaki stvoryuvali dlya neyi baleti buli Yurij Grigorovich Rolan Peti Moris Bezhar U 1980 h rokah Plisecka ta Shedrin provodili bagato chasu za kordonom de vona pracyuvala hudozhnoyu kerivniceyu Rimskogo teatru operi ta baletu a takozh Ispanskogo nacionalnogo baletu v Madridi U 1984 roci zdijsnila znamenitu postanovku Rajmondi v rimskih Termah Karakalli U vici 65 rokiv Plisecka zalishila tvorchist polishivshi Bolshoj teatr yak solistka V den svogo 70 richchya debyutuvala v specialno napisanomu dlya neyi nomeri Bezhara pid nazvoyu Ave Majya V 1991 roci z cholovikom emigruvala do Nimechchini Prozhivala v Ispaniyi volodila kvartiroyu v Myunheni Mala gromadyanstvo Ispaniyi Z 1994 Plisecka bula golovoyu shorichnogo mizhnarodnogo baletnogo konkursu svogo imeni V 2006 roci stala lavreatkoyu Na chest artistki nazvano asteroyid 4626 Plisecka Gromadyanska poziciyaZovnishni videofajliMajya Plisecka Karmen SyuyitaMajya Plisecka Pomirayuchij lebid U 1966 roci vona pidpisala list 25 ti diyachiv kulturi j nauki Leonidu Brezhnyevu proti reabilitaciyi Stalina Bagato rokiv perebuvala u tvorchij opoziciyi do golovnogo baletmejstera Bolshogo teatru Yuriya Grigorovicha u zv yazku z chim govorili pro podil trupi na partiyu Grigorovicha i partiyu Pliseckoyi Sut konfliktu polyagala v tomu sho pani Plisecka vistupala proti monopoliyi pana Grigorovicha i domagalasya zaproshennya do Bolshogo teatru inshih postanovnikiv yak radyanskih tak i zahidnih ale ne zustrichala v comu pitanni rozuminnya z boku ministerstva kulturi i partijnih organiv Pam yat pro represiyi proti batkiv i vlasnij dosvid pererosli v usvidomlennya zlochinnoyi suti socializmu i komunizmu yaki na dumku Pliseckoyi buli girshi za fashizm bo zlochini fashizmu vidomi a zlochini komunizmu ta socializmu prihovuvali Nagorodi ta zvannyaPlisecka u postanovci Romeo i Dzhulyetta Bolshoj teatrGeroj Socialistichnoyi Praci 1985 Orden Lenina 1967 1976 1985 Zasluzhena artistka RRFSR 1951 Narodna artistka RRFSR 1956 Narodna artistka SRSR 1959 Leninska premiya 1964 Zolota medal Parizha 1977 Orden Pochesnogo Legionu 1986 Orden Izabelli Katolichki 1991 Orden Za zaslugi pered Litvoyu 2003 Orden Vranishnogo Soncya III stupenya 2011 Pochesna doktorka Sorbonni 1985 Premiya Triumf 2000 Premiya Princa Asturijskogo 2005 Premiya Anni Pavlovoyi Parizkoyi akademiyi tancyu 1962 Pochesna profesorka MDU 1993 Pochesna doktorka Ugorskoyi akademiyi tancyu 2008 Povna kavalerka Ordena Za zaslugi pered Vitchiznoyu PrimitkiCzech National Authority Database d Track Q13550863 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 CONOR Sl d Track Q16744133 KYKY ORG ros Arhiv originalu za 1 travnya 2021 Procitovano 1 travnya 2021 Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 BBC News Ukrayina ukr 3 travnya 2015 Arhiv originalu za 1 travnya 2021 Procitovano 1 travnya 2021 Arhiv originalu za 4 kvitnya 2016 Procitovano 3 travnya 2015 PosilannyaHoreografichna shkola Majyi Pliseckoyi nedostupne posilannya z lipnya 2019 Ministerstvo kulturi Rosiyi 9 bereznya 2010 u Wayback Machine Enciklopediya Krugosvet 13 bereznya 2010 u Wayback Machine ros Bolshoj Enciklopedicheskij slovar 23 chervnya 2016 u Wayback Machine ros Pliseckaya Majya Elektronnaya evrejskaya enciklopediya ros Proekt Rosijske kino 21 listopada 2010 u Wayback Machine Malyunok Leonida Desyatnikova 5 travnya 2015 u Wayback Machine