М'яка́ мозкова́ оболо́на (лат. pia mater — «ніжна мати») — найтонша з мозкових оболон, мембран, що оточують головний і спинний мозок. Дві інші оболони головного мозку — тверда й павутинна. М'яка й павутинна мозкові оболони — походять від нервового гребеня, тоді як тверда мозкова — від ембріональної мезодерми.
М'яка мозкова оболона | |
---|---|
![]() Поперечний переріз спинного мозку та його оболон. Тверда оболона виділена чорним, павутинна — синім і м'яка оболона — червоним кольором | |
![]() Спинний мозок і його оболони. | |
Деталі | |
Попередник | Нервовий гребінь |
Частина від | мозкові оболони |
Система | Центральна нервова система |
Ідентифікатори | |
Латина | Pia Mater |
MeSH | D010841 |
TA98 | A14.1.01.301 |
TA2 | 5405 |
FMA | 9590 |
Анатомічна термінологія [редагувати у Вікіданих] |
Тонка мозкова оболона схожа на волокнисту тканину, й добре проникна для води та розчинених у ній речовин Крізь неї проходять судини, які живлять мозок. Периваскулярний простір між кровоносними судинами і м'якою мозковою оболоною деякими дослідниками пропонується вважати частиною псевдолімфатичної системи головного мозку.
У результаті запалення мозкової оболони виникає менінгіт. Усіляке подразнення мозкових оболон викликає менінгеальний синдром.
Структура
М'яка мозкова оболона — це тонка напівпрозора оболонка, схожа на сітку, яка охоплює майже всю поверхню мозку. Вона відсутня лише в природних отворах між шлуночками, отвором Мажанді та отвором Люшка. М'яка мозкова оболона щільно прилягає до поверхні мозку і вільно з'єднується з павутинним шаром. Тому часто ці дві оболони вважають за одну структуру й називають лептоменінкс (від грец. λεπτός, що означає «тонкий»). Відповідно тверда оболонка грецькою мовою називається пахіменінкс. Ці два грецьких терміни фігурують у назвах захворювань відповідних мозкових оболон — лептоменінгіту та пахіменінгіту. Простір між павутинною та м'якою мозковими оболонами називається субарахноїдальним. В ньому циркулює спинномозкова рідина, вироблена хоріоїдним сплетенням. Субарахноїдальний простір містить трабекули або волокнисті нитки, які з'єднують та стабілізують ці дві оболони, забезпечуючи як належний захист, так і циркуляцію цереброспінальної рідини.
Тонка м'яка оболона складається з волокнистої сполучної тканини, яка покрита шаром пласких клітин, непроникних для рідини на зовнішній поверхні. Мережа дрібних кровоносних судин, що кровопостачає головний та спинний мозок, проходить крізь мембрану м'якої мозкової оболони.
Незважаючи на те, що на те, м'яка мозкова оболона головного й спинного мозку структурно схожі, їх часто розділяють на дві частини — черепну (лат. pia mater encephali) та спинномозкову (лат. pia mater spinalis).
Черепна частина м'якої мозкової оболони
Черепна частина м'якої мозкової оболони прикріплена до головного мозку відростками астроцитів, які належать до гліальних клітин, відповідальні за багато функцій, включаючи підтримку міжклітинного простору. Черепна частина м'якої мозкової оболони з'єднується з , яка вистилає мозкові шлуночки, утворюючи судинні сплетення, які виробляють спинномозкову рідину. Разом із іншими мозковими шарами функція м'якої мозкової оболони полягає в механічному захисті центральної нервової системи за допомогою ліквору, який міститься в ній і амортизує головний та спинний мозок.
Черепна частина м'якої мозкової оболони покриває поверхню мозку, проходячи між мозковими звивинами та пластинками мозочка. Вона також утворює судинні сплетення бічного та третього шлуночків. На рівні мозочка мембрана м'якої мозкової оболони стає більш менш міцною через довжину кровоносних судин, а також зменшення зв'язку з корою головного мозку.
Спинна частина м'якої мозкової оболони
Повторює всі вигини спинного мозку і прикріплюється до твердої мозкової оболони через 21 пару зубчастих зв'язок, які проходять через павутинну і тверду мозкову оболони спинного мозку. Ці зв'язки допомагають закріпити спинний мозок і запобігають руху з боку в бік, забезпечуючи стабільне положення. М'яка мозкова оболона тут набагато товща ніж у черепній частині через двошарову будову, в основному, за рахунок внутрішнього шару, який складається з переважно сполучної тканини. Між двома шарами є простори, які обмінюються вмістом із субарахноїдальною порожниною не гірше за кровоносні судини. У точці, в якій м'яка мозкова оболона сягає медулярного конуса на кінці спинного мозку, оболона перетворюється на тонку нитку, яка називається кінцевою або термінальною ниткою (лат. filum terminale) . Зрештою ця нитка змішується з такою самою ниткою, утвореною твердою мозковою оболоною і йде аж до куприка, де зливається з окістям і утворює куприкову зв'язку. Там вона називається центральною зв'язкою й допомагає рухам тулуба тіла.
Функція
У поєднанні з іншими оболонами м'яка мозкова оболона захищає центральну нервову систему (ЦНС), її судини та закриває венозні синуси поблизу структур ЦНС, Вона містить спинномозкову рідину та утворює перегородки з кістками черепа. Спинномозкова рідина (ліквор), м'яка та інші мозкові оболони працюють разом як захисний шар мозку, при цьому ліквор часто називають четвертим шаром мозкових оболонок.
Виробництво та обіг спинномозкової рідини
Спинномозкова рідина (СМР) циркулює шлуночками, цистернами та субарахноїдальним простором у головному та спинному мозку. Близько 150 мл її постійно знаходиться в обігу і постійно оновлюється завдяки щоденному виробництву майже 500 мл рідини. СМР в основному секретується хоріоїдним судинним сплетенням ; однак приблизно одна третина ліквору виділяється піа-матер та іншими шлуночковими епендимальними поверхнями ((епендима) — тонка епітеліальна мембрана, що вистилає мозок та центральний канал) та павутинною оболоною. СМР рухається від шлуночків і мозочка через три отвори мозку, прямуючи до головного мозку й закінчуючи свій цикл у венозній крові за допомогою таких структур, як павутинні (пахіонові) грануляції . М'яка мозкова оболона охоплює кожну поверхневу щілину мозку, крім отворів і забезпечуює безперервну циркуляцію ліквору .
Периваскулярні простори
Завдяки м'якій мозковій оболоні утворюються периваскулярні простори (простори Вірхова-Робіна), які відносять до псевдолімфатичної системи мозку. Кровоносні судини, які йдуть до мозку, спочатку проходять поверхнею м'якої мозкової оболони, а потім проникають досередини й далі прямують до мозку. Внаслідок цього м'яка оболона нещільно прилягає до судин з утворенням простору навколо кожної судини, який називають периваскулярним простором. Це критично важливо, оскільки мозок не має справжньої лімфатичної системи. В решті частин тіла невелика кількість білка здатна витікати з паренхіматозних капілярів через лімфатичну систему. У мозку ж вона потрапляє в інтерстиціальний простір . Білкові сполуки можуть виходити через дуже проникну м'яку оболону й потрапляти в субарахноїдальний простір, потім у спинномозкову рідину (СМР) й далі в мозкові вени.
Проникність
Завдяки високій проникності м'якої мозкової оболони та вода і дрібні молекули в лікворі (спинномозковій рідині) здатні потрапляти в інтерстиціальну рідину мозку, тому інтерстиціальна мозкова рідина і ліквор дуже схожі за складом. Однак, завдяки великій кількості астроцитарних відростків, які відповідають за з'єднання капілярів і м'якої оболони, за необхідності рівень дифузії речовин, які надходять до ЦНС, може обмежуватися.
Різниця в проникності між м'якою оболоною й гематоенцефалічним бар'єром на практиці призводить до того, що багато ліків, які вільно проходять у кров'яне русло, не можуть потрапити в мозок, і їх потрібно вводити в ліквор (СМР) напряму.
До структур, які належать до гематоенцефалічного бар'єру, відносять зокрема:
- Ендотелій капілярів
- Базальну мембрану, що оточує зовні кожен капіляр.
- Цибулиноподібні «ніжки» астроцитів, які щільно обліплюють капіляри.
Компресія спинного мозку
М'яка мозкова оболона також слугує для захисту спинного мозку від деформації при механічному стисненні. Завдяки високій ступені пружності м'яка мозкова оболона здатна забезпечити обмеження зміни форми спинного мозку та його відновлення до первісної форми після декомпресії.
Іннервація
У межах м'якої мозкової оболони розташовуються аферентні волокна вентральних (передніх) спиномозкових корінців — немієлінізовані чутливі аксони, які передають сенсорну інформацію з м'якої оболони, наприклад, біль, при різних патологічних станах — грижі диска, травмах хребта тощо.
Еволюція
Значне збільшення розмірів півкулі головного мозку впродовж еволюції стало можливим частково завдяки розвитку м'якої мозкової оболони, через яку важливі кровоносним судини глибоко проходять у мозкову речовину й забезпечують її необхідними поживними речовинами. Протягом усього життя на землі нервова система тварин продовжувала еволюціонувати до більш компактної та посиленої організації нейронів та інших клітин нервової системи. Цей процес найбільш очевидний у хребетних, особливо у ссавців, у яких збільшений розмір мозку, як правило, конденсується в менший простір завдяки наявності на поверхні півкулі борозен, що ділять поверхню мозку на звивини. Завдяки цьому збільшується поверхня сірої речовини. Розвиток мозкових оболон та існування окремої м'якої оболони вперше було відзначено у хребетних, і відігравало все більшу роль у мозку ссавців з більшим мозком.
Патологія
Менінгіт — запалення м'якої та павутинної оболон. Найчастіше його викликають бактерії, які потрапили в субарахноїдальний простір, але причинами можуть бути й грибки, а також неінфекційні чинники, наприклад, деякі ліки. Вважається, що при бактеріальному менінгіті бактерії потрапляють в центральну нервову систему через кров. Молекулярні чинники, необхідні цим патогенним мікроорганізмам аби подолати оболони мозку та гематоенцефалічний бар'єр, ще недостатньо вивчені. Усередині субарахноїдального (підпавутинного) простору бактерії розмножуються й викликають запалення внаслідок дії токсинів, таких як перекис водню (H 2 O 2). Встановлено, що ці токсини пошкоджують мітохондрії та виробляють широкомасштабну імунну відповідь. Головний біль та менінгізм часто є ознаками запалення, яке передається через чутливі нервові волокна трійчастого нерва в межах м'якої оболони. Пригнічення нейропсихологічних процесів спостерігається приблизно у половини тих, хто переніс бактеріальний менінгіт. Першочерговим завданням у сфері профілактики менінгіту є встановлення шляхів і засобів проникнення бактерій до мозкових оболон.
Пухлина, що виростає з мозкових оболон, називається менінгіомою . Більшість менінгіом ростуть із павутинної оболони всередину, чинячи тиск на м'яку оболону, й далі на головний або спинний мозок. Менінгіоми складають 20 % первинних пухлин головного мозку та 12 % пухлин спинного мозку, 90 % цих пухлин є доброякісними. Менінгіоми зазвичай ростуть повільно, й тому симптоми можуть виникати через декілька років після виникнення пухлини. Найбільш часті прояви менінгеом — головний біль та судоми. Лікування цих пухлин включає хірургічне втручання та променеву терапію.
Додаткові зображення
- Мозкові оболони
- Головний мозок людини в розрізі. Демонстрація видаленої м'якої мозкової оболони з лівої півкулі мозку.
- Серединний сагітальний переріз головного мозку.
- Вінцевий розріз нижнього рогу бічного шлуночку
- Схематичне зображення розрізу верхньої частини черепа, яікий показує оболони мозку.
- Схематичний розріз скальпа
- Схема мікроструктури кори головного мозку (Viorel Pais, 2012)
Примітки
- Levin, Emanuel; Sisson, Warden B. (8 червня 1972). The penetration of radiolabeled substances into rabbit brain from subarachnoid space. Brain Research. 41 (1): 145—153. doi:10.1016/0006-8993(72)90622-1. ISSN 0006-8993.
- Hladky, Stephen B.; Barrand, Margery A. (2 грудня 2014). Mechanisms of fluid movement into, through and out of the brain: evaluation of the evidence. Fluids and Barriers of the CNS. 11 (1): 26. doi:10.1186/2045-8118-11-26. ISSN 2045-8118. PMC 4326185. PMID 25678956.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - Jessen, Nadia Aalling; Munk, Anne Sofie Finmann; Lundgaard, Iben; Nedergaard, Maiken (1 грудня 2015). The Glymphatic System: A Beginner's Guide. Neurochemical Research (англ.). 40 (12): 2583—2599. doi:10.1007/s11064-015-1581-6. ISSN 1573-6903. PMC 4636982. PMID 25947369.
- Parsons, Thomas. . McGraw-Hill Companies 2008. Архів оригіналу за 15 August 2013. Процитовано 25 березня 2011.
- . encyclopedia.com. Архів оригіналу за 25 липня 2016. Процитовано 27 листопада 2015.
- Timmons, Martini (2006). Human Anatomy. San Francisco: Pearson/Benjamin Cummings.
- Polzin, Scott. «Meninges». Gale Encyclopedia of Neurological Disorders. 2005. Encyclopedia.com. 20 February 2011 <http://www.encyclopedia.com [ 28 січня 2018 у Wayback Machine.]>. l
- Gray, Henry (1918). Susan Standring (ред.). Anatomy of the Human Body (вид. 40). Lea and Febiger.
- Saladin, Kenneth. Anatomy and Physiology- the Unity of Form and Function. 5th Ed. New York, NY: McGraw-Hill, 2010. 485. Print.
- Marieb, Elaine (2001). Human Anatomy & Physiology. San Francisco: Benjamin Cummings. с. 453, 455.
- Guyton, Arthur (2011). Textbook of Medical Physiology. Philadelphia: Saunders/Elsevier.
- Berne, Robert (2008). Berne & Levy Physiology. Philadelphia: Saunders/Elsevier.
- Ozawa, Hiroshi (July 2004). Mechanical properties and function of the spinal pia mater. Journal of Neurosurgery. 1 (1): 122—127. doi:10.3171/spi.2004.1.1.0122. PMID 15291032.
- Remahl, Sten; Angeria (25 жовтня 2010). Observations at the CNS–PNS Border of Ventral Roots Connected to a Neuroma. Frontiers in Neurology. 1 (136): 136. doi:10.3389/fneur.2010.00136. PMC 3008941. PMID 21188264.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - Encyclopaedia Britannica [ 18 березня 2017 у Wayback Machine.], additional text.
- Hoffman, Olaf; Weber (November 2009). Pathophysiology and Treatment of Bacterial Meningitis. Therapeutic Advances in Neurological Disorders. 2 (6): 401—412. doi:10.1177/1756285609337975. PMC 3002609. PMID 21180625.
- Tew, John. . Mayfield Clinic. Архів оригіналу за 18 грудня 2010. Процитовано 23 березня 2011.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
M yaka mozkova obolo na lat pia mater nizhna mati najtonsha z mozkovih obolon membran sho otochuyut golovnij i spinnij mozok Dvi inshi oboloni golovnogo mozku tverda j pavutinna M yaka j pavutinna mozkovi oboloni pohodyat vid nervovogo grebenya todi yak tverda mozkova vid embrionalnoyi mezodermi M yaka mozkova obolonaPoperechnij pereriz spinnogo mozku ta jogo obolon Tverda obolona vidilena chornim pavutinna sinim i m yaka obolona chervonim koloromSpinnij mozok i jogo oboloni DetaliPoperednikNervovij grebinChastina vidmozkovi oboloniSistemaCentralna nervova sistemaIdentifikatoriLatinaPia MaterMeSHD010841TA98A14 1 01 301TA25405FMA9590Anatomichna terminologiya redaguvati u Vikidanih Tonka mozkova obolona shozha na voloknistu tkaninu j dobre pronikna dlya vodi ta rozchinenih u nij rechovin Kriz neyi prohodyat sudini yaki zhivlyat mozok Perivaskulyarnij prostir mizh krovonosnimi sudinami i m yakoyu mozkovoyu obolonoyu deyakimi doslidnikami proponuyetsya vvazhati chastinoyu psevdolimfatichnoyi sistemi golovnogo mozku U rezultati zapalennya mozkovoyi oboloni vinikaye meningit Usilyake podraznennya mozkovih obolon viklikaye meningealnij sindrom StrukturaM yaka mozkova obolona ce tonka napivprozora obolonka shozha na sitku yaka ohoplyuye majzhe vsyu poverhnyu mozku Vona vidsutnya lishe v prirodnih otvorah mizh shlunochkami otvorom Mazhandi ta otvorom Lyushka M yaka mozkova obolona shilno prilyagaye do poverhni mozku i vilno z yednuyetsya z pavutinnim sharom Tomu chasto ci dvi oboloni vvazhayut za odnu strukturu j nazivayut leptomeninks vid grec leptos sho oznachaye tonkij Vidpovidno tverda obolonka greckoyu movoyu nazivayetsya pahimeninks Ci dva greckih termini figuruyut u nazvah zahvoryuvan vidpovidnih mozkovih obolon leptomeningitu ta pahimeningitu Prostir mizh pavutinnoyu ta m yakoyu mozkovimi obolonami nazivayetsya subarahnoyidalnim V nomu cirkulyuye spinnomozkova ridina viroblena horioyidnim spletennyam Subarahnoyidalnij prostir mistit trabekuli abo voloknisti nitki yaki z yednuyut ta stabilizuyut ci dvi oboloni zabezpechuyuchi yak nalezhnij zahist tak i cirkulyaciyu cerebrospinalnoyi ridini Tonka m yaka obolona skladayetsya z voloknistoyi spoluchnoyi tkanini yaka pokrita sharom plaskih klitin neproniknih dlya ridini na zovnishnij poverhni Merezha dribnih krovonosnih sudin sho krovopostachaye golovnij ta spinnij mozok prohodit kriz membranu m yakoyi mozkovoyi oboloni Nezvazhayuchi na te sho na te m yaka mozkova obolona golovnogo j spinnogo mozku strukturno shozhi yih chasto rozdilyayut na dvi chastini cherepnu lat pia mater encephali ta spinnomozkovu lat pia mater spinalis Cherepna chastina m yakoyi mozkovoyi oboloni Cherepna chastina m yakoyi mozkovoyi oboloni prikriplena do golovnogo mozku vidrostkami astrocitiv yaki nalezhat do glialnih klitin vidpovidalni za bagato funkcij vklyuchayuchi pidtrimku mizhklitinnogo prostoru Cherepna chastina m yakoyi mozkovoyi oboloni z yednuyetsya z yaka vistilaye mozkovi shlunochki utvoryuyuchi sudinni spletennya yaki viroblyayut spinnomozkovu ridinu Razom iz inshimi mozkovimi sharami funkciya m yakoyi mozkovoyi oboloni polyagaye v mehanichnomu zahisti centralnoyi nervovoyi sistemi za dopomogoyu likvoru yakij mistitsya v nij i amortizuye golovnij ta spinnij mozok Cherepna chastina m yakoyi mozkovoyi oboloni pokrivaye poverhnyu mozku prohodyachi mizh mozkovimi zvivinami ta plastinkami mozochka Vona takozh utvoryuye sudinni spletennya bichnogo ta tretogo shlunochkiv Na rivni mozochka membrana m yakoyi mozkovoyi oboloni staye bilsh mensh micnoyu cherez dovzhinu krovonosnih sudin a takozh zmenshennya zv yazku z koroyu golovnogo mozku Spinna chastina m yakoyi mozkovoyi oboloni Povtoryuye vsi vigini spinnogo mozku i prikriplyuyetsya do tverdoyi mozkovoyi oboloni cherez 21 paru zubchastih zv yazok yaki prohodyat cherez pavutinnu i tverdu mozkovu oboloni spinnogo mozku Ci zv yazki dopomagayut zakripiti spinnij mozok i zapobigayut ruhu z boku v bik zabezpechuyuchi stabilne polozhennya M yaka mozkova obolona tut nabagato tovsha nizh u cherepnij chastini cherez dvosharovu budovu v osnovnomu za rahunok vnutrishnogo sharu yakij skladayetsya z perevazhno spoluchnoyi tkanini Mizh dvoma sharami ye prostori yaki obminyuyutsya vmistom iz subarahnoyidalnoyu porozhninoyu ne girshe za krovonosni sudini U tochci v yakij m yaka mozkova obolona syagaye medulyarnogo konusa na kinci spinnogo mozku obolona peretvoryuyetsya na tonku nitku yaka nazivayetsya kincevoyu abo terminalnoyu nitkoyu lat filum terminale Zreshtoyu cya nitka zmishuyetsya z takoyu samoyu nitkoyu utvorenoyu tverdoyu mozkovoyu obolonoyu i jde azh do kuprika de zlivayetsya z okistyam i utvoryuye kuprikovu zv yazku Tam vona nazivayetsya centralnoyu zv yazkoyu j dopomagaye ruham tuluba tila FunkciyaU poyednanni z inshimi obolonami m yaka mozkova obolona zahishaye centralnu nervovu sistemu CNS yiyi sudini ta zakrivaye venozni sinusi poblizu struktur CNS Vona mistit spinnomozkovu ridinu ta utvoryuye peregorodki z kistkami cherepa Spinnomozkova ridina likvor m yaka ta inshi mozkovi oboloni pracyuyut razom yak zahisnij shar mozku pri comu likvor chasto nazivayut chetvertim sharom mozkovih obolonok Virobnictvo ta obig spinnomozkovoyi ridini Spinnomozkova ridina SMR cirkulyuye shlunochkami cisternami ta subarahnoyidalnim prostorom u golovnomu ta spinnomu mozku Blizko 150 ml yiyi postijno znahoditsya v obigu i postijno onovlyuyetsya zavdyaki shodennomu virobnictvu majzhe 500 ml ridini SMR v osnovnomu sekretuyetsya horioyidnim sudinnim spletennyam odnak priblizno odna tretina likvoru vidilyayetsya pia mater ta inshimi shlunochkovimi ependimalnimi poverhnyami ependima tonka epitelialna membrana sho vistilaye mozok ta centralnij kanal ta pavutinnoyu obolonoyu SMR ruhayetsya vid shlunochkiv i mozochka cherez tri otvori mozku pryamuyuchi do golovnogo mozku j zakinchuyuchi svij cikl u venoznij krovi za dopomogoyu takih struktur yak pavutinni pahionovi granulyaciyi M yaka mozkova obolona ohoplyuye kozhnu poverhnevu shilinu mozku krim otvoriv i zabezpechuyuye bezperervnu cirkulyaciyu likvoru Perivaskulyarni prostori Zavdyaki m yakij mozkovij oboloni utvoryuyutsya perivaskulyarni prostori prostori Virhova Robina yaki vidnosyat do psevdolimfatichnoyi sistemi mozku Krovonosni sudini yaki jdut do mozku spochatku prohodyat poverhneyu m yakoyi mozkovoyi oboloni a potim pronikayut doseredini j dali pryamuyut do mozku Vnaslidok cogo m yaka obolona neshilno prilyagaye do sudin z utvorennyam prostoru navkolo kozhnoyi sudini yakij nazivayut perivaskulyarnim prostorom Ce kritichno vazhlivo oskilki mozok ne maye spravzhnoyi limfatichnoyi sistemi V reshti chastin tila nevelika kilkist bilka zdatna vitikati z parenhimatoznih kapilyariv cherez limfatichnu sistemu U mozku zh vona potraplyaye v intersticialnij prostir Bilkovi spoluki mozhut vihoditi cherez duzhe proniknu m yaku obolonu j potraplyati v subarahnoyidalnij prostir potim u spinnomozkovu ridinu SMR j dali v mozkovi veni Proniknist Zavdyaki visokij proniknosti m yakoyi mozkovoyi oboloni ta voda i dribni molekuli v likvori spinnomozkovij ridini zdatni potraplyati v intersticialnu ridinu mozku tomu intersticialna mozkova ridina i likvor duzhe shozhi za skladom Odnak zavdyaki velikij kilkosti astrocitarnih vidrostkiv yaki vidpovidayut za z yednannya kapilyariv i m yakoyi oboloni za neobhidnosti riven difuziyi rechovin yaki nadhodyat do CNS mozhe obmezhuvatisya Riznicya v proniknosti mizh m yakoyu obolonoyu j gematoencefalichnim bar yerom na praktici prizvodit do togo sho bagato likiv yaki vilno prohodyat u krov yane ruslo ne mozhut potrapiti v mozok i yih potribno vvoditi v likvor SMR napryamu Do struktur yaki nalezhat do gematoencefalichnogo bar yeru vidnosyat zokrema Endotelij kapilyariv Bazalnu membranu sho otochuye zovni kozhen kapilyar Cibulinopodibni nizhki astrocitiv yaki shilno obliplyuyut kapilyari Kompresiya spinnogo mozku M yaka mozkova obolona takozh sluguye dlya zahistu spinnogo mozku vid deformaciyi pri mehanichnomu stisnenni Zavdyaki visokij stupeni pruzhnosti m yaka mozkova obolona zdatna zabezpechiti obmezhennya zmini formi spinnogo mozku ta jogo vidnovlennya do pervisnoyi formi pislya dekompresiyi Innervaciya U mezhah m yakoyi mozkovoyi oboloni roztashovuyutsya aferentni volokna ventralnih perednih spinomozkovih korinciv nemiyelinizovani chutlivi aksoni yaki peredayut sensornu informaciyu z m yakoyi oboloni napriklad bil pri riznih patologichnih stanah grizhi diska travmah hrebta tosho EvolyuciyaZnachne zbilshennya rozmiriv pivkuli golovnogo mozku vprodovzh evolyuciyi stalo mozhlivim chastkovo zavdyaki rozvitku m yakoyi mozkovoyi oboloni cherez yaku vazhlivi krovonosnim sudini gliboko prohodyat u mozkovu rechovinu j zabezpechuyut yiyi neobhidnimi pozhivnimi rechovinami Protyagom usogo zhittya na zemli nervova sistema tvarin prodovzhuvala evolyucionuvati do bilsh kompaktnoyi ta posilenoyi organizaciyi nejroniv ta inshih klitin nervovoyi sistemi Cej proces najbilsh ochevidnij u hrebetnih osoblivo u ssavciv u yakih zbilshenij rozmir mozku yak pravilo kondensuyetsya v menshij prostir zavdyaki nayavnosti na poverhni pivkuli borozen sho dilyat poverhnyu mozku na zvivini Zavdyaki comu zbilshuyetsya poverhnya siroyi rechovini Rozvitok mozkovih obolon ta isnuvannya okremoyi m yakoyi oboloni vpershe bulo vidznacheno u hrebetnih i vidigravalo vse bilshu rol u mozku ssavciv z bilshim mozkom PatologiyaMeningit zapalennya m yakoyi ta pavutinnoyi obolon Najchastishe jogo viklikayut bakteriyi yaki potrapili v subarahnoyidalnij prostir ale prichinami mozhut buti j gribki a takozh neinfekcijni chinniki napriklad deyaki liki Vvazhayetsya sho pri bakterialnomu meningiti bakteriyi potraplyayut v centralnu nervovu sistemu cherez krov Molekulyarni chinniki neobhidni cim patogennim mikroorganizmam abi podolati oboloni mozku ta gematoencefalichnij bar yer she nedostatno vivcheni Useredini subarahnoyidalnogo pidpavutinnogo prostoru bakteriyi rozmnozhuyutsya j viklikayut zapalennya vnaslidok diyi toksiniv takih yak perekis vodnyu H 2 O 2 Vstanovleno sho ci toksini poshkodzhuyut mitohondriyi ta viroblyayut shirokomasshtabnu imunnu vidpovid Golovnij bil ta meningizm chasto ye oznakami zapalennya yake peredayetsya cherez chutlivi nervovi volokna trijchastogo nerva v mezhah m yakoyi oboloni Prignichennya nejropsihologichnih procesiv sposterigayetsya priblizno u polovini tih hto perenis bakterialnij meningit Pershochergovim zavdannyam u sferi profilaktiki meningitu ye vstanovlennya shlyahiv i zasobiv proniknennya bakterij do mozkovih obolon Puhlina sho virostaye z mozkovih obolon nazivayetsya meningiomoyu Bilshist meningiom rostut iz pavutinnoyi oboloni vseredinu chinyachi tisk na m yaku obolonu j dali na golovnij abo spinnij mozok Meningiomi skladayut 20 pervinnih puhlin golovnogo mozku ta 12 puhlin spinnogo mozku 90 cih puhlin ye dobroyakisnimi Meningiomi zazvichaj rostut povilno j tomu simptomi mozhut vinikati cherez dekilka rokiv pislya viniknennya puhlini Najbilsh chasti proyavi meningeom golovnij bil ta sudomi Likuvannya cih puhlin vklyuchaye hirurgichne vtruchannya ta promenevu terapiyu Dodatkovi zobrazhennyaMozkovi oboloni source source source source Golovnij mozok lyudini v rozrizi Demonstraciya vidalenoyi m yakoyi mozkovoyi oboloni z livoyi pivkuli mozku Seredinnij sagitalnij pereriz golovnogo mozku Vincevij rozriz nizhnogo rogu bichnogo shlunochku Shematichne zobrazhennya rozrizu verhnoyi chastini cherepa yaikij pokazuye oboloni mozku Shematichnij rozriz skalpa Shema mikrostrukturi kori golovnogo mozku Viorel Pais 2012 PrimitkiLevin Emanuel Sisson Warden B 8 chervnya 1972 The penetration of radiolabeled substances into rabbit brain from subarachnoid space Brain Research 41 1 145 153 doi 10 1016 0006 8993 72 90622 1 ISSN 0006 8993 Hladky Stephen B Barrand Margery A 2 grudnya 2014 Mechanisms of fluid movement into through and out of the brain evaluation of the evidence Fluids and Barriers of the CNS 11 1 26 doi 10 1186 2045 8118 11 26 ISSN 2045 8118 PMC 4326185 PMID 25678956 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya Jessen Nadia Aalling Munk Anne Sofie Finmann Lundgaard Iben Nedergaard Maiken 1 grudnya 2015 The Glymphatic System A Beginner s Guide Neurochemical Research angl 40 12 2583 2599 doi 10 1007 s11064 015 1581 6 ISSN 1573 6903 PMC 4636982 PMID 25947369 Parsons Thomas McGraw Hill Companies 2008 Arhiv originalu za 15 August 2013 Procitovano 25 bereznya 2011 encyclopedia com Arhiv originalu za 25 lipnya 2016 Procitovano 27 listopada 2015 Timmons Martini 2006 Human Anatomy San Francisco Pearson Benjamin Cummings Polzin Scott Meninges Gale Encyclopedia of Neurological Disorders 2005 Encyclopedia com 20 February 2011 lt http www encyclopedia com 28 sichnya 2018 u Wayback Machine gt l Gray Henry 1918 Susan Standring red Anatomy of the Human Body vid 40 Lea and Febiger Saladin Kenneth Anatomy and Physiology the Unity of Form and Function 5th Ed New York NY McGraw Hill 2010 485 Print Marieb Elaine 2001 Human Anatomy amp Physiology San Francisco Benjamin Cummings s 453 455 Guyton Arthur 2011 Textbook of Medical Physiology Philadelphia Saunders Elsevier Berne Robert 2008 Berne amp Levy Physiology Philadelphia Saunders Elsevier Ozawa Hiroshi July 2004 Mechanical properties and function of the spinal pia mater Journal of Neurosurgery 1 1 122 127 doi 10 3171 spi 2004 1 1 0122 PMID 15291032 Remahl Sten Angeria 25 zhovtnya 2010 Observations at the CNS PNS Border of Ventral Roots Connected to a Neuroma Frontiers in Neurology 1 136 136 doi 10 3389 fneur 2010 00136 PMC 3008941 PMID 21188264 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya Encyclopaedia Britannica 18 bereznya 2017 u Wayback Machine additional text Hoffman Olaf Weber November 2009 Pathophysiology and Treatment of Bacterial Meningitis Therapeutic Advances in Neurological Disorders 2 6 401 412 doi 10 1177 1756285609337975 PMC 3002609 PMID 21180625 Tew John Mayfield Clinic Arhiv originalu za 18 grudnya 2010 Procitovano 23 bereznya 2011