Ли́вно (босн. і хорв. Livno, серб. Ливно) — місто в південно-західній частині Боснії і Герцеговини. Адміністративний центр Кантону 10 Федерації Боснії і Герцеговини (за адміністративно-територіальним поділом, прийнятим у хорватській частині Федерації — Герцег-Боснійської жупанії), найважливіше місто кантону, його культурне і економічне осереддя.
Ливно | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
![]() | |||||
Основні дані | |||||
43°49′37″ пн. ш. 17°00′29″ сх. д. / 43.82694444447177773° пн. ш. 17.00805555558377691° сх. д.Координати: 43°49′37″ пн. ш. 17°00′29″ сх. д. / 43.82694444447177773° пн. ш. 17.00805555558377691° сх. д. | |||||
Країна | ![]() | ||||
Адмінодиниця | Ливно кондомініум Боснія і Герцеговина | ||||
Столиця для | Герцег-Босанський кантон і Ливно | ||||
Населення | 9045 осіб | ||||
Висота НРМ | 724 ± 1 м | ||||
Часовий пояс | |||||
GeoNames | 3196410 | ||||
OSM | ↑2528226 ·R (Ливно, кондомініум Боснія і Герцеговина) | ||||
Поштові індекси | 80101 | ||||
Міська влада | |||||
Вебсайт | livno.ba | ||||
Мапа | |||||
![]() Ливно Ливно (Боснія і Герцеговина) | |||||
| |||||
| |||||
|
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJrTDB4cGRtNXZYMVpoYkd4bGVTNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RUR2wyYm05ZlZtRnNiR1Y1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Ливно розташоване між Томиславградом, Гламочем, Босанско-Грахово, Купресом та хорватським кордоном, на відстані 127 км від Мостара, 212 км від Сараєва, 167 км від Баня-Луки і 96 км від Спліта.
Клімат
Місто знаходиться у зоні, котра характеризується вологим континентальним кліматом з теплим літом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 17.8 °C (64 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою 0 °С (32 °F).
Клімат Ливна | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Середня температура, °C | 0 | 0 | 4 | 8 | 12 | 16 | 18 | 18 | 14 | 9 | 5 | 1 | 8 |
Норма опадів, мм | 93 | 97 | 86 | 88 | 77 | 96 | 61 | 63 | 72 | 110 | 170 | 169 | 1180 |
Джерело: Weatherbase |
Демографія
1971
Муніципалітет Ливно — всього: 42 118 жителів
- Хорвати — 31 657 осіб (75,16 %)
- Мусульмани — 5 087 (12,07 %)
- Серби — 4 791 (11,37 %)
- Югослави — 434 (1,03 %)
- Інші — 149 (0,37 %)
1991
Муніципалітет Ливно — всього: 40,600 осіб
- Хорвати — 29 324 (72,22 %)
- Мусульмани — 5 793 (14,26 %)
- Серби — 3 913 (9,63 %)
- Югослави — 1 125 (2,77 %)
- Інші та невідомі — 445 (1,09 %)
Саме місто Лівно — всього: 10 080 мешканців
- Мусульмани — 3 899 (38,68 %)
- Хорвати — 3 504 (34,76 %)
- Серби — 1 556 (15,43 %)
- Югослави — 946 (9,38 %)
- Інші та невідомі — 175 (1,75 %)
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDFCaGJtOXlZVzFoWDB4cGRtNWhMVEF4TnpRdWFuQm5MekkxTUhCNExWQmhibTl5WVcxaFgweHBkbTVoTFRBeE56UXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У римську добу ця місцевість входила у провінцію Далмація. Найдавніша писемна згадка про Ливно міститься у Грамоті хорватського князя Мунцімира від 28 вересня 892 р., тому цей день відзначається як дата заснування міста. Візантійський імператор Костянтин Багрянородний згадує Ливно 949 р. у своїй праці «De Administrando Imperio». У той час це був центр однойменної жупи у Королівстві Хорватія. З 1199 р. місто належало до Захумля, а з 1326 по 1463 р. — входило до складу Боснійського королівства.
Початок XV століття приніс османське панування на наступні 400 років. Німим свідком тих часів залишається мечеть «Главиця» — один із найбільш упізнаваних архітектурних символів Ливна. Збудована за проектом Сінана 1574 р., вона височить на пагорбі над старовинним містом, річкою Бистриця та джерелом Думан у верхній частині старого міста Ливна.
1878 р. Ливно захопили австро-угорські війська. З 3-тисячною зосередженою навколо міста османською та мусульманською міліцією люто билися вояки з Далмації та піхотна дивізія з Осієка, остаточно зайнявши місто 27 вересня.
З 1918 р. — у складі Королівства сербів, хорватів і словенців. Із перейменуванням королівства на Югославію у 1929 р. ввійшло у Приморську бановину з центром у Спліті, що наблизило Ливно до Хорватії, а 1939 р. з утворенням бановини Хорватії місто потрапило до її складу.
У 1941-45 рр. Ливно опинилося в Незалежній Державі Хорватія, належачи спочатку до Великої жупи Плива і Рама, а з 5 липня 1944 — до Великої жупи Хум. Із серпня по жовтень 1942 р. місто було під контролем партизанів та відігравало дуже важливу роль для партизанського опору, оскільки у партизани вступили ключові постаті Хорватської селянської партії з Ливна Флоріан Сучич та Іван Пеліван, мобілізувавши багатьох інших місцевих хорватів. Ще один відомий учасник боїв у районі Ливна, хорватський поет Іван Горан Ковачич написав тоді свій найвідоміший твір — поему «Яма». Коли в жовтні 1942 р. війська усташів вибили партизанів із Ливна, з партизанами вирішили відійти аж півтори тисячі мирних жителів.
Після закінчення Другої світової війни Ливно опинилося в Соціалістичній Республіці Боснії і Герцеговини — складовій частині Соціалістичної Федеративної Республіки Югославії, а після падіння останньої в 1992 р. під час війни в Боснії і Герцеговині перебувало під контролем Хорватської Республіки Герцег-Босна.
Див. також
Примітки
- Michelin Livno Mostar[недоступне посилання з квітня 2019]
- Michelin Livno-Sarajevo[недоступне посилання з квітня 2019]
- Michelin Livno-Banja Luka[недоступне посилання з квітня 2019]
- Michelin Livno-Split[недоступне посилання з квітня 2019]
- . Архів оригіналу за 19 травня 2021. Процитовано 19 травня 2021.
- Official results from the book: Ethnic composition of Bosnia-Herzegovina population, by municipalities and settlements, 1991. census, Zavod za statistiku Bosne i Hercegovine — Bilten no.234, Sarajevo 1991.
- Narod [ 20 лютого 2016 у Wayback Machine.] Piše: rž, 28. rujna 892. Livno — prvi spomen grada u povelji hrvatskog kneza Mutimira, 28. rujna 2015. (pristupljeno 21. travnja 2017.)
- Sir H. A. R. Gibb; J H Kramers (1954). The Encyclopaedia of Islam. Leiden: E.J. Brill. ISBN . Процитовано 7 березня 2020.
- Hoare, Marko Attila (2014). Marković Irac#v=onepage&q=Ivan Marković Irac&f=false The Bosnian Muslims in the Second World War (англ.). Oxford University Press. с. 36–7. ISBN .
- Hoare (2014), pp 38-9
Посилання
- Вебсайт муніципалітету Ливно [ 20 жовтня 2012 у Wayback Machine.] (босн.) (хор.) (серб.)
- Livno Online [ 1 травня 2020 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Li vno bosn i horv Livno serb Livno misto v pivdenno zahidnij chastini Bosniyi i Gercegovini Administrativnij centr Kantonu 10 Federaciyi Bosniyi i Gercegovini za administrativno teritorialnim podilom prijnyatim u horvatskij chastini Federaciyi Gerceg Bosnijskoyi zhupaniyi najvazhlivishe misto kantonu jogo kulturne i ekonomichne osereddya Livnogerb praporOsnovni dani43 49 37 pn sh 17 00 29 sh d 43 82694444447177773 pn sh 17 00805555558377691 sh d 43 82694444447177773 17 00805555558377691 Koordinati 43 49 37 pn sh 17 00 29 sh d 43 82694444447177773 pn sh 17 00805555558377691 sh d 43 82694444447177773 17 00805555558377691Krayina Bosniya i GercegovinaAdminodinicya Livno kondominium Bosniya i GercegovinaStolicya dlya Gerceg Bosanskij kanton i LivnoNaselennya 9045 osibVisota NRM 724 1 mChasovij poyas UTC 1GeoNames 3196410OSM 2528226 R Livno kondominium Bosniya i Gercegovina Poshtovi indeksi 80101Miska vladaVebsajt livno baMapaLivnoLivno Bosniya i Gercegovina Livno u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Livno gromada GeografiyaLivnenske karstove pole i gora Dinara Livno roztashovane mizh Tomislavgradom Glamochem Bosansko Grahovo Kupresom ta horvatskim kordonom na vidstani 127 km vid Mostara 212 km vid Sarayeva 167 km vid Banya Luki i 96 km vid Splita Klimat Misto znahoditsya u zoni kotra harakterizuyetsya vologim kontinentalnim klimatom z teplim litom Najteplishij misyac lipen iz serednoyu temperaturoyu 17 8 C 64 F Najholodnishij misyac sichen iz serednoyu temperaturoyu 0 S 32 F Klimat LivnaPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikSerednya temperatura C 0 0 4 8 12 16 18 18 14 9 5 1 8Norma opadiv mm 93 97 86 88 77 96 61 63 72 110 170 169 1180Dzherelo WeatherbaseDemografiya1971 Municipalitet Livno vsogo 42 118 zhiteliv Horvati 31 657 osib 75 16 Musulmani 5 087 12 07 Serbi 4 791 11 37 Yugoslavi 434 1 03 Inshi 149 0 37 1991 Municipalitet Livno vsogo 40 600 osib Horvati 29 324 72 22 Musulmani 5 793 14 26 Serbi 3 913 9 63 Yugoslavi 1 125 2 77 Inshi ta nevidomi 445 1 09 Same misto Livno vsogo 10 080 meshkanciv Musulmani 3 899 38 68 Horvati 3 504 34 76 Serbi 1 556 15 43 Yugoslavi 946 9 38 Inshi ta nevidomi 175 1 75 IstoriyaPanorama Livna U rimsku dobu cya miscevist vhodila u provinciyu Dalmaciya Najdavnisha pisemna zgadka pro Livno mistitsya u Gramoti horvatskogo knyazya Muncimira vid 28 veresnya 892 r tomu cej den vidznachayetsya yak data zasnuvannya mista Vizantijskij imperator Kostyantin Bagryanorodnij zgaduye Livno 949 r u svoyij praci De Administrando Imperio U toj chas ce buv centr odnojmennoyi zhupi u Korolivstvi Horvatiya Z 1199 r misto nalezhalo do Zahumlya a z 1326 po 1463 r vhodilo do skladu Bosnijskogo korolivstva Pochatok XV stolittya prinis osmanske panuvannya na nastupni 400 rokiv Nimim svidkom tih chasiv zalishayetsya mechet Glavicya odin iz najbilsh upiznavanih arhitekturnih simvoliv Livna Zbudovana za proektom Sinana 1574 r vona visochit na pagorbi nad starovinnim mistom richkoyu Bistricya ta dzherelom Duman u verhnij chastini starogo mista Livna 1878 r Livno zahopili avstro ugorski vijska Z 3 tisyachnoyu zoseredzhenoyu navkolo mista osmanskoyu ta musulmanskoyu miliciyeyu lyuto bilisya voyaki z Dalmaciyi ta pihotna diviziya z Osiyeka ostatochno zajnyavshi misto 27 veresnya Z 1918 r u skladi Korolivstva serbiv horvativ i slovenciv Iz perejmenuvannyam korolivstva na Yugoslaviyu u 1929 r vvijshlo u Primorsku banovinu z centrom u Spliti sho nablizilo Livno do Horvatiyi a 1939 r z utvorennyam banovini Horvatiyi misto potrapilo do yiyi skladu U 1941 45 rr Livno opinilosya v Nezalezhnij Derzhavi Horvatiya nalezhachi spochatku do Velikoyi zhupi Pliva i Rama a z 5 lipnya 1944 do Velikoyi zhupi Hum Iz serpnya po zhovten 1942 r misto bulo pid kontrolem partizaniv ta vidigravalo duzhe vazhlivu rol dlya partizanskogo oporu oskilki u partizani vstupili klyuchovi postati Horvatskoyi selyanskoyi partiyi z Livna Florian Suchich ta Ivan Pelivan mobilizuvavshi bagatoh inshih miscevih horvativ She odin vidomij uchasnik boyiv u rajoni Livna horvatskij poet Ivan Goran Kovachich napisav todi svij najvidomishij tvir poemu Yama Koli v zhovtni 1942 r vijska ustashiv vibili partizaniv iz Livna z partizanami virishili vidijti azh pivtori tisyachi mirnih zhiteliv Pislya zakinchennya Drugoyi svitovoyi vijni Livno opinilosya v Socialistichnij Respublici Bosniyi i Gercegovini skladovij chastini Socialistichnoyi Federativnoyi Respubliki Yugoslaviyi a pislya padinnya ostannoyi v 1992 r pid chas vijni v Bosniyi i Gercegovini perebuvalo pid kontrolem Horvatskoyi Respubliki Gerceg Bosna Div takozhPlosha korolya Tomislava Livno PrimitkiMichelin Livno Mostar nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Michelin Livno Sarajevo nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Michelin Livno Banja Luka nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Michelin Livno Split nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Arhiv originalu za 19 travnya 2021 Procitovano 19 travnya 2021 Official results from the book Ethnic composition of Bosnia Herzegovina population by municipalities and settlements 1991 census Zavod za statistiku Bosne i Hercegovine Bilten no 234 Sarajevo 1991 Narod 20 lyutogo 2016 u Wayback Machine Pise rz 28 rujna 892 Livno prvi spomen grada u povelji hrvatskog kneza Mutimira 28 rujna 2015 pristupljeno 21 travnja 2017 Sir H A R Gibb J H Kramers 1954 The Encyclopaedia of Islam Leiden E J Brill ISBN 9004071644 Procitovano 7 bereznya 2020 Hoare Marko Attila 2014 Markovic Irac v onepage amp q Ivan Markovic Irac amp f false The Bosnian Muslims in the Second World War angl Oxford University Press s 36 7 ISBN 9780199365432 Hoare 2014 pp 38 9PosilannyaVebsajt municipalitetu Livno 20 zhovtnya 2012 u Wayback Machine bosn hor serb Livno Online 1 travnya 2020 u Wayback Machine