Лубо́к — загальна назва різновиду історичних народних картинок, створених друкованим засобом, які мали значний наклад. У XIX ст. стали предметом колекціонування і надбанням музеїв. У XX ст. — різновид образотворчого мистецтва, гравюри як такої, специфічні властивості якої використовують вже професійні митці.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTHlWRU1DVTVRaVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsT1VNbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREVsT0VOZkpVUXhKVGd4WHlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNFJWOGxSREFsUWtZbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREFsUWpZbFJEQWxRalFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpVbFJERWxPRElsUkRFbE9ERWxSREVsT0VZdWNHNW5Mek13TUhCNExTVkVNQ1U1UWlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRVjhsUkRBbE9VTWxSREFsUWpVbFJEQWxRalFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpVbFJEQWxRalFsUkRFbE9FTmZKVVF4SlRneFh5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ055VkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRSVjhsUkRBbFFrWWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EVWxSREFsUWtJbFJEQWxRakFsUkRBbFFqWWxSREFsUWpRbFJEQWxRakFsUkRBbFFqVWxSREVsT0RJbFJERWxPREVsUkRFbE9FWXVjRzVuLnBuZw==.png)
Історичні дані
Умови для виникнення лубка були створені ще з середньовіччя. Поява дерев'яних матриць для нанесення візерунків та малюнків на текстиль в XII–XIII ст. — не що інше як лубок на тканині. Специфічні якості лубка як мистецтва гравюри сформовані у XV–XVI ст., коли для друку народних картинок почали використовувати папір як дешевий матеріал, придатний для друку як текстів книг, так і зображень. Схематичні зображення народної картинки (лубка) наближені до середньовічної мініатюри і до зображень на кахлях.
Назва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZrTHpFMk56UmZVM1F1WDBGc1pYaHBjMTkwYUdWaGRHVnlYM05vYjNkZmNISnZaM0poYlcxbEpUSkRYMHRwWlhZdWFuQm5Mekk0TUhCNExURTJOelJmVTNRdVgwRnNaWGhwYzE5MGFHVmhkR1Z5WDNOb2IzZGZjSEp2WjNKaGJXMWxKVEpEWDB0cFpYWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Первісна назва лубка — фрязькі аркуші («фрязькі» — тобто італійські). Відсутність на відміну від Західної Європи розвинених жанрів живопису (картина олійними фарбами, вітраж, мозаїка) сприяли надзвичайній популярності фрязьких аркушів в Московській державі та Україні. Їх можна було побачити як в курній хаті у селі, так і в хоромах боярина, князя, царя. Специфічна назва «лубок» закріпилася за народною картинкою лише з XIX століття. Назву за однією з версій пов'язують з липовими («луб'яними») дошками, з яких друкувалися картинки, за іншою — з луб'яним коробом, в якому їх носили на продаж.
Лубок часто пов'язують з Російським царством і російським мистецтвом, хоча відомо, що народні картинки (тобто лубки) друкували і в Києві в Києво-Печерському монастирі.
- Лубок-календар XVII ст.
- Чоловік лапті плете, а дружина — пряде, лубок початку XVIII ст.
- Залицяння, лубок 1-ї половини XVIII ст.
- Райські птахи, лубок 1879 р.
Особливості лубка
Лубок до початку XIX ст. пройшов довгий шлях історичного розвитку, виробивши специфічні риси, що відрізняли його від професійно створених гравюр з її освіченими майстрами і трудомісткими друкарськими техніками. Лубок створювали неосвічені або мало освічені народні майстри досить примітивними засобами і техніками. Тому майстри лубка практично не використовували закони художньої перспективи, відкриті італійськими майстрами XV століття, лубок не мав розвиненої колористичної гами, широко вживав схематичні зображення. Найкращі зразки лубка мають:
- лаконізм
- знаковість, запозичену з ікони (будівля як знак оселі, а не реальна споруда)
- відсутність зображень інтер'єрів (до XIX ст.)
- доповнення віршованими написами з примітивною римою
- невизнання реального масштабу (курка більша за людину, а дерево — менше за людину і курку)
- умовне використання фарби (червоні очі у котів, синє хутро у мишей)
- обмеженість в кольорах або використання взагалі одного з них
- розфарбування робили вручну і без дотримання контурів
- казковість і фантастичність ситуацій і багатьох персонажів
Функції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTDFKMWMzTnBZVjlEYjNOdGIyZHlZWEJvZVY5bFlYSnNlVjh4T0hSb1gyTmxiblIxY25sZmJIVmliMnN1YW5Cbkx6STRNSEI0TFZKMWMzTnBZVjlEYjNOdGIyZHlZWEJvZVY5bFlYSnNlVjh4T0hSb1gyTmxiblIxY25sZmJIVmliMnN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Лубок мав надзвичайно широкі функції:
- декоративні (окраса бідної селянської оселі, постоялого двору)
- лубок-абетка, лубок-календар
- розповсюдження письменності (по написах лубка часто навчали грамоти)
- лубок-козьмографія (з астрономічними даними)
- лубок казковий, фантазійний
- ботанічні (лубок — травник)
- лубок з текстом пісні
- лубок з математичними прикладами
- примітивний замінник газет
- сороміцький лубок
- лубок з релігійними сюжетами тощо.
- Святий Миколай, лубок 1720 р.
- Святий Артемій, лубок XVIII ст.
- Христос на Голгофі і панорама Ярославля, XVIII ст.
- Святий Христофор з роду псоглавих, лубок XVIII ст.
Безцензурне народне видання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxsTDBaaGNtNXZjeTVxY0djdk1qZ3djSGd0Um1GeWJtOXpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Лубок довгий час був безцензурним народним виданням. Тому час від часу отримував сатиричне, протестне спрямування як відображення народного спротиву світському чи церковному гнобленню, але не став пропагандистським чи агітаційним засобом на кшталт сучасного плакату.
Консервативна народна свідомість протистояла негуманно проведеним культурним реформам, що запровадив цар Петро І та його оточення. Лубок початку XVIII століття вперше запозичив стилістику доби у вигляді елементів бароко та моди на новий європейський одяг. Ще раз це відбудеться в добу ампіру, коли Російська імперія воюватиме з військами Наполеона у 1812–1814 рр.
Цензурні утиски XVIII–XIX ст.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDFKaGMydHZiRzVwYXk1cWNHY3ZNamd3Y0hndFVtRnphMjlzYm1sckxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Сатиричні зображення на себе побачив ще Петро І, що започаткував державну систему шпигунства і доносів. Сатиричні лубки викликали гнів і перший указ, де повідомлялося, що «За укладання сатири її автор буде підданий прелютим катуванням» (рос. За составление сатиры ея сочинитель будет подвергнут злейшим истязаниям). Але сатири не припинилися. Це викликало новий указ від 20 березня 1721 р., за яким конфіскували усі народні картинки, які продавали у крамничках на Спаському мосту в Москві. Це допомогло мало. І нові заборони на створення сатиричних картинок видавали у 1744, у 1745, у 1783, у 1800 роках.
Справжній погром крамниць і маленьких друкарень Москви, де виготовляли лубки, відбувся восени 1850 року. План повного підкорення безцензурних народних картинок розробив тодішній генерал-губернатор Москви граф Закревський.
Поліція вдиралася у друкарні, робила обшук. Особливо цікавили дерев'яні матриці — їх викидали на двір і нещадно рубали на очах переляканих власників. Порубані дошки кидали у багаття, кидаючи у вогонь усі паперові наклади, які були знайдені. Власників вели до багаття і брали підписи про обов'язкове пред'явлення нових зображень цензорам. Власників зобов'язали також здати усі мідяні дошки і їх залишки в ливарні майстерні церкви для виливання церковних дзвонів. Порушників залякали тюремним ув'язненням та висиланням з Москви. Погроми були в майстернях:
- Кузнецова,
- Ахметьєва,
- Лаврентьєва,
- Щурова,
- Чижкова,
- Логинова та десятка інших. Безцензурний російський лубок з цього періоду практично зникає. Лубок стає беззубим, фольклорно-пісенним, казковим, релігійно-забарвленим. Він все більше програє в порівнянні з підцензурними друкарнями і поступається новітнім дешевим графічним технікам.
Лубок не зникає повністю, але його переводять на промислове і підцензурне створення. Цензорами були тільки пани, тому лубок силоміць поєднують з академічною художньою системою. Він втрачає характерні особливості, в лубок вносять перспективу, пейзаж, зображення інтер'єру, а самі зображення стають більш реалістичними і нудними, сюжети жорстко контролюють, всі вони на панський смак — добропорядні. Запровадження літографії дало можливість відразу друкувати народні картинки різнокольоровими, відпала необхідність розфарбовувати їх вручну. Лубок втратив простоту, веселий характер, сміхову культуру. Сатиричних лубків просто не друкували, бо цензура їх не пропускала.
Колекціонери XIX ст.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTDBoMWMzTmhja3gxWW05ckxtcHdaeTh5T0RCd2VDMUlkWE56WVhKTWRXSnZheTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Довгий час лубок залишався на узбіччі офіційної культури. Його не вивчали, не аналізували, не сприяли збереженню традицій, практично не залучали до вирішення мистецьких чи державних проблем. Про лубок знали, але відповідної літератури про лубок та народну картинку не існувало. Ситуація змінилася лише в XIX ст. З одного боку лубок зазнав надзвичайного тиску з боку цензури, з другого — з'явилися перші поціновувачі народної картинки у лавах офіційних державних діячів, освічених аматорів, науковців. Серед тих, хто збирає лубок у XIX столітті:
- Володимир Даль, автор відомого словника
- Михайло Погодін, російський історик
- Снєгирьов Іван Михайлович, фольклорист
- , московський прокурор
- Олексій Бахрушин та інші.
Розкішна і найповніша колекція лубків Ровінського Д. О. (близько 8 000 зразків) стає надбанням Рум'янцевської бібліотеки в Москві.
Лубок в XX ст.
У XX столітті лубок став надбанням музеїв і предметом аналізу і досліджень. У 1905 р. колекції лубка О. Бахрушина та П. Щукіна передані у Державний історичний музей. Вже самі музейні працівники їдуть по селам півночі і збирають зразки лубків, що випадково збереглись в провінціях.
До стилістики лубка звертаються фахові художники, серед яких :
- Борис Кустодієв
- Білібін Іван Якович
- Дені В. Н.
- Черемних М. М.
- майстри плакату тощо.
Див. також
Примітки
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1989. — Т. 3 : Кора — М / Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні АН УРСР ; укл.: Р. В. Болдирєв та ін. — 552 с. — .
- Лубочные картинки // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. (рос. дореф.)
Джерела
- Ровинский Д. А., «Русские народные картинки», СПБ, 1881
- Овсянников Ю. М. «Лубок», М, 1968
- Михаил Никитин. К истории изучения русского лубка// Советское искусствознание. 1986. Вып.20.
- Автор-составитель Иткина Е. И. «Русский рисованый лубок», собрание ГИМ, Москва, 1992
- Народная картинка XVII—XIX веков, сб. ст., изд. Дмитрий Буланин, 1996
- И. Л. Бусева-Давыдова. Культура и искусство в эпоху перемен. — М., Индрик, 2008,
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Лубок |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Lubok znachennya Lubo k zagalna nazva riznovidu istorichnih narodnih kartinok stvorenih drukovanim zasobom yaki mali znachnij naklad U XIX st stali predmetom kolekcionuvannya i nadbannyam muzeyiv U XX st riznovid obrazotvorchogo mistectva gravyuri yak takoyi specifichni vlastivosti yakoyi vikoristovuyut vzhe profesijni mitci Vedmid z kozoyu proholodzhuyutsya lubokIstorichni daniUmovi dlya viniknennya lubka buli stvoreni she z serednovichchya Poyava derev yanih matric dlya nanesennya vizerunkiv ta malyunkiv na tekstil v XII XIII st ne sho inshe yak lubok na tkanini Specifichni yakosti lubka yak mistectva gravyuri sformovani u XV XVI st koli dlya druku narodnih kartinok pochali vikoristovuvati papir yak deshevij material pridatnij dlya druku yak tekstiv knig tak i zobrazhen Shematichni zobrazhennya narodnoyi kartinki lubka nablizheni do serednovichnoyi miniatyuri i do zobrazhen na kahlyah NazvaArkush zvistka pro vistavu Oleksij Bozha lyudina sho vidbulasya v Kiyevi u 1674 r na chest rosijskogo carya Oleksiya Mihajlovicha odna z pershih teatralnih programok Pervisna nazva lubka fryazki arkushi fryazki tobto italijski Vidsutnist na vidminu vid Zahidnoyi Yevropi rozvinenih zhanriv zhivopisu kartina olijnimi farbami vitrazh mozayika spriyali nadzvichajnij populyarnosti fryazkih arkushiv v Moskovskij derzhavi ta Ukrayini Yih mozhna bulo pobachiti yak v kurnij hati u seli tak i v horomah boyarina knyazya carya Specifichna nazva lubok zakripilasya za narodnoyu kartinkoyu lishe z XIX stolittya Nazvu za odniyeyu z versij pov yazuyut z lipovimi lub yanimi doshkami z yakih drukuvalisya kartinki za inshoyu z lub yanim korobom v yakomu yih nosili na prodazh Lubok chasto pov yazuyut z Rosijskim carstvom i rosijskim mistectvom hocha vidomo sho narodni kartinki tobto lubki drukuvali i v Kiyevi v Kiyevo Pecherskomu monastiri Lubok kalendar XVII st Cholovik lapti plete a druzhina pryade lubok pochatku XVIII st Zalicyannya lubok 1 yi polovini XVIII st Rajski ptahi lubok 1879 r Osoblivosti lubkaLubok do pochatku XIX st projshov dovgij shlyah istorichnogo rozvitku virobivshi specifichni risi sho vidriznyali jogo vid profesijno stvorenih gravyur z yiyi osvichenimi majstrami i trudomistkimi drukarskimi tehnikami Lubok stvoryuvali neosvicheni abo malo osvicheni narodni majstri dosit primitivnimi zasobami i tehnikami Tomu majstri lubka praktichno ne vikoristovuvali zakoni hudozhnoyi perspektivi vidkriti italijskimi majstrami XV stolittya lubok ne mav rozvinenoyi koloristichnoyi gami shiroko vzhivav shematichni zobrazhennya Najkrashi zrazki lubka mayut lakonizm znakovist zapozichenu z ikoni budivlya yak znak oseli a ne realna sporuda vidsutnist zobrazhen inter yeriv do XIX st dopovnennya virshovanimi napisami z primitivnoyu rimoyu neviznannya realnogo masshtabu kurka bilsha za lyudinu a derevo menshe za lyudinu i kurku umovne vikoristannya farbi chervoni ochi u kotiv sinye hutro u mishej obmezhenist v kolorah abo vikoristannya vzagali odnogo z nih rozfarbuvannya robili vruchnu i bez dotrimannya konturiv kazkovist i fantastichnist situacij i bagatoh personazhivFunkciyilubok kozmografiya umovna mapa svitu pochatok XVIII st Lubok mav nadzvichajno shiroki funkciyi dekorativni okrasa bidnoyi selyanskoyi oseli postoyalogo dvoru lubok abetka lubok kalendar rozpovsyudzhennya pismennosti po napisah lubka chasto navchali gramoti lubok kozmografiya z astronomichnimi danimi lubok kazkovij fantazijnij botanichni lubok travnik lubok z tekstom pisni lubok z matematichnimi prikladami primitivnij zaminnik gazet soromickij lubok lubok z religijnimi syuzhetami tosho Svyatij Mikolaj lubok 1720 r Svyatij Artemij lubok XVIII st Hristos na Golgofi i panorama Yaroslavlya XVIII st Svyatij Hristofor z rodu psoglavih lubok XVIII st Bezcenzurne narodne vidannyaYa detina nebogatoj imeyu nos gorbatoj lubok XVIII st Lubok dovgij chas buv bezcenzurnim narodnim vidannyam Tomu chas vid chasu otrimuvav satirichne protestne spryamuvannya yak vidobrazhennya narodnogo sprotivu svitskomu chi cerkovnomu gnoblennyu ale ne stav propagandistskim chi agitacijnim zasobom na kshtalt suchasnogo plakatu Konservativna narodna svidomist protistoyala negumanno provedenim kulturnim reformam sho zaprovadiv car Petro I ta jogo otochennya Lubok pochatku XVIII stolittya vpershe zapozichiv stilistiku dobi u viglyadi elementiv baroko ta modi na novij yevropejskij odyag She raz ce vidbudetsya v dobu ampiru koli Rosijska imperiya voyuvatime z vijskami Napoleona u 1812 1814 rr Cenzurni utiski XVIII XIX st Ciryulnik rizhe borodu Satirichni zobrazhennya na sebe pobachiv she Petro I sho zapochatkuvav derzhavnu sistemu shpigunstva i donosiv Satirichni lubki viklikali gniv i pershij ukaz de povidomlyalosya sho Za ukladannya satiri yiyi avtor bude piddanij prelyutim katuvannyam ros Za sostavlenie satiry eya sochinitel budet podvergnut zlejshim istyazaniyam Ale satiri ne pripinilisya Ce viklikalo novij ukaz vid 20 bereznya 1721 r za yakim konfiskuvali usi narodni kartinki yaki prodavali u kramnichkah na Spaskomu mostu v Moskvi Ce dopomoglo malo I novi zaboroni na stvorennya satirichnih kartinok vidavali u 1744 u 1745 u 1783 u 1800 rokah Spravzhnij pogrom kramnic i malenkih drukaren Moskvi de vigotovlyali lubki vidbuvsya voseni 1850 roku Plan povnogo pidkorennya bezcenzurnih narodnih kartinok rozrobiv todishnij general gubernator Moskvi graf Zakrevskij Policiya vdiralasya u drukarni robila obshuk Osoblivo cikavili derev yani matrici yih vikidali na dvir i neshadno rubali na ochah perelyakanih vlasnikiv Porubani doshki kidali u bagattya kidayuchi u vogon usi paperovi nakladi yaki buli znajdeni Vlasnikiv veli do bagattya i brali pidpisi pro obov yazkove pred yavlennya novih zobrazhen cenzoram Vlasnikiv zobov yazali takozh zdati usi midyani doshki i yih zalishki v livarni majsterni cerkvi dlya vilivannya cerkovnih dzvoniv Porushnikiv zalyakali tyuremnim uv yaznennyam ta visilannyam z Moskvi Pogromi buli v majsternyah Kuznecova Ahmetyeva Lavrentyeva Shurova Chizhkova Loginova ta desyatka inshih Bezcenzurnij rosijskij lubok z cogo periodu praktichno znikaye Lubok staye bezzubim folklorno pisennim kazkovim religijno zabarvlenim Vin vse bilshe prograye v porivnyanni z pidcenzurnimi drukarnyami i postupayetsya novitnim deshevim grafichnim tehnikam Lubok ne znikaye povnistyu ale jogo perevodyat na promislove i pidcenzurne stvorennya Cenzorami buli tilki pani tomu lubok silomic poyednuyut z akademichnoyu hudozhnoyu sistemoyu Vin vtrachaye harakterni osoblivosti v lubok vnosyat perspektivu pejzazh zobrazhennya inter yeru a sami zobrazhennya stayut bilsh realistichnimi i nudnimi syuzheti zhorstko kontrolyuyut vsi voni na panskij smak dobroporyadni Zaprovadzhennya litografiyi dalo mozhlivist vidrazu drukuvati narodni kartinki riznokolorovimi vidpala neobhidnist rozfarbovuvati yih vruchnu Lubok vtrativ prostotu veselij harakter smihovu kulturu Satirichnih lubkiv prosto ne drukuvali bo cenzura yih ne propuskala Kolekcioneri XIX st Lubok z pisennim tekstom pochatok XIX st Dovgij chas lubok zalishavsya na uzbichchi oficijnoyi kulturi Jogo ne vivchali ne analizuvali ne spriyali zberezhennyu tradicij praktichno ne zaluchali do virishennya misteckih chi derzhavnih problem Pro lubok znali ale vidpovidnoyi literaturi pro lubok ta narodnu kartinku ne isnuvalo Situaciya zminilasya lishe v XIX st Z odnogo boku lubok zaznav nadzvichajnogo tisku z boku cenzuri z drugogo z yavilisya pershi pocinovuvachi narodnoyi kartinki u lavah oficijnih derzhavnih diyachiv osvichenih amatoriv naukovciv Sered tih hto zbiraye lubok u XIX stolitti Volodimir Dal avtor vidomogo slovnika Mihajlo Pogodin rosijskij istorik Snyegirov Ivan Mihajlovich folklorist moskovskij prokuror Oleksij Bahrushin ta inshi Rozkishna i najpovnisha kolekciya lubkiv Rovinskogo D O blizko 8 000 zrazkiv staye nadbannyam Rum yancevskoyi biblioteki v Moskvi Lubok v XX st Vidannya 1914 r z vikoristannyam stilistiki lubka U XX stolitti lubok stav nadbannyam muzeyiv i predmetom analizu i doslidzhen U 1905 r kolekciyi lubka O Bahrushina ta P Shukina peredani u Derzhavnij istorichnij muzej Vzhe sami muzejni pracivniki yidut po selam pivnochi i zbirayut zrazki lubkiv sho vipadkovo zbereglis v provinciyah Do stilistiki lubka zvertayutsya fahovi hudozhniki sered yakih Boris Kustodiyev Bilibin Ivan Yakovich Deni V N Cheremnih M M majstri plakatu tosho Div takozhLubochne vidannya Lubochnij teatrPrimitkiEtimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1989 T 3 Kora M In t movoznavstva im O O Potebni AN URSR ukl R V Boldiryev ta in 552 s ISBN 5 12 001263 9 Lubochnye kartinki Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona v 86 t 82 t i 4 dop t SPb 1890 1907 ros doref DzherelaRovinskij D A Russkie narodnye kartinki SPB 1881 Ovsyannikov Yu M Lubok M 1968 Mihail Nikitin K istorii izucheniya russkogo lubka Sovetskoe iskusstvoznanie 1986 Vyp 20 Avtor sostavitel Itkina E I Russkij risovanyj lubok sobranie GIM Moskva 1992 Narodnaya kartinka XVII XIX vekov sb st izd Dmitrij Bulanin 1996 I L Buseva Davydova Kultura i iskusstvo v epohu peremen M Indrik 2008 ISBN 978 5 85759 439 1PosilannyaPortal Grafika Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Lubok