Лошинь | |
---|---|
хорв. Lošinj | |
![]() Старе місто Велі Лошинь | |
Карта | |
Географія | |
44°35′12″ пн. ш. 14°24′28″ сх. д. / 44.586666666694775° пн. ш. 14.40777777780577829° сх. д.Координати: 44°35′12″ пн. ш. 14°24′28″ сх. д. / 44.586666666694775° пн. ш. 14.40777777780577829° сх. д. | |
Місцерозташування | Адріатичне море |
Акваторія | Адріатичне море |
Площа | 74,68 км² |
Довжина | 33 км |
Найвища точка | 589 м |
Країна | |
Хорватія | |
Регіон | Приморсько-Горанський Котар |
(Адм. одиниця) | d |
Населення | 7771 (2001) |
![]() Лошинь Лошинь (Хорватія) | |
|
Ло́шинь (хорв. Lošinj, італ. Lussino, лат. Apsorrus) — острів в Адріатичному морі, в північній частині Хорватії, в затоці Кварнер.
Загальні відомості
Площа острова — 74,68 км², довжина — 33 км, ширина — від 200 метрів до 5 кілометрів. Довжина берегової лінії — 112,2 км. Острів сильно витягнутий з півночі на південь. Найвища вершина — г. Телеврін (589 м).
Населення острова — 7 771 чоловік (2001). Найбільші населені пункти — Малі-Лошинь, Велі-Лошинь, Нерезіне, Светі-Яков, Чунскі і Артатурі.
Лошинь розташований в південній частині затоки Кварнер. На південь від нього розташовані острови середньої Далмації, від яких він відділений протокою Кварнерска врата, на схід — острів Паг, на захід острови Уніє і Сусак. На півночі знаходиться острів Црес, від якого Лошинь відділений вузькою (11 метрів), штучно поглибленою протокою. Через протоку автомобільний міст веде в м. Осор на Цресі.
Місто Малі-Лошинь зв'язане поромними переправами з Пулою і Рієкою. В південній частині Лошиня знаходиться аеропорт.
Природа
Північна частина острова гориста і вкрита досить бідною рослинністю, південна частина більш рівнинна і родюча, з великою кількістю соснових лісів . Розповсюджені також , дуби, в'язи, лаври.
Історія
Як і інші адріатичні острови, Лошинь населений з древніх часів. Римляни називали його Апсоррус, залишки римських поселень були відкриті неподалік від Светі Якова і Чунскі.
Назва Лошинь вперше згадана в 1384 р. В цей час землі на Лошині належали знаті із м. Осор на Цресі. Протягом XV—XVI ст. , одночасно із занепадом Осора росло значення міст Велі-Лошинь і Малі-Лошинь.
В XVIII і XIX ст. торгівля і суднобудування на острові переживали розквіт. Після наполеонівських воєн Лошинь був у складі Австрійської імперії, а в проміжку між двома світовими війнами належав Італії разом із Істрією і Цресом.
В 1945 р. ввійшов в склад Югославії, що викликало масовий виїзд із острова італійського населення, з 1991 острів Лошинь — частина незалежної Хорватії.
Посилання
- Центральне бюро статистики Хорватії [Архівовано 4 червня 2012 у WebCite]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pozicijna karta Plosha zatok Loshinhorv LosinjStare misto Veli LoshinKarta Karta ostrovaGeografiya44 35 12 pn sh 14 24 28 sh d 44 586666666694775 pn sh 14 40777777780577829 sh d 44 586666666694775 14 40777777780577829 Koordinati 44 35 12 pn sh 14 24 28 sh d 44 586666666694775 pn sh 14 40777777780577829 sh d 44 586666666694775 14 40777777780577829Misceroztashuvannya Adriatichne moreAkvatoriya Adriatichne morePlosha 74 68 km Dovzhina 33 kmNajvisha tochka 589 mKrayinaHorvatiyaRegion Primorsko Goranskij KotarAdm odinicya dNaselennya 7771 2001 LoshinLoshin Horvatiya Loshin u Vikishovishi Lo shin horv Losinj ital Lussino lat Apsorrus ostriv v Adriatichnomu mori v pivnichnij chastini Horvatiyi v zatoci Kvarner Zagalni vidomostiPlosha ostrova 74 68 km dovzhina 33 km shirina vid 200 metriv do 5 kilometriv Dovzhina beregovoyi liniyi 112 2 km Ostriv silno vityagnutij z pivnochi na pivden Najvisha vershina g Televrin 589 m Naselennya ostrova 7 771 cholovik 2001 Najbilshi naseleni punkti Mali Loshin Veli Loshin Nerezine Sveti Yakov Chunski i Artaturi Loshin roztashovanij v pivdennij chastini zatoki Kvarner Na pivden vid nogo roztashovani ostrovi serednoyi Dalmaciyi vid yakih vin viddilenij protokoyu Kvarnerska vrata na shid ostriv Pag na zahid ostrovi Uniye i Susak Na pivnochi znahoditsya ostriv Cres vid yakogo Loshin viddilenij vuzkoyu 11 metriv shtuchno pogliblenoyu protokoyu Cherez protoku avtomobilnij mist vede v m Osor na Cresi Misto Mali Loshin zv yazane poromnimi perepravami z Puloyu i Riyekoyu V pivdennij chastini Loshinya znahoditsya aeroport PrirodaPivnichna chastina ostrova gorista i vkrita dosit bidnoyu roslinnistyu pivdenna chastina bilsh rivninna i rodyucha z velikoyu kilkistyu sosnovih lisiv Rozpovsyudzheni takozh dubi v yazi lavri IstoriyaYak i inshi adriatichni ostrovi Loshin naselenij z drevnih chasiv Rimlyani nazivali jogo Apsorrus zalishki rimskih poselen buli vidkriti nepodalik vid Sveti Yakova i Chunski Nazva Loshin vpershe zgadana v 1384 r V cej chas zemli na Loshini nalezhali znati iz m Osor na Cresi Protyagom XV XVI st odnochasno iz zanepadom Osora roslo znachennya mist Veli Loshin i Mali Loshin V XVIII i XIX st torgivlya i sudnobuduvannya na ostrovi perezhivali rozkvit Pislya napoleonivskih voyen Loshin buv u skladi Avstrijskoyi imperiyi a v promizhku mizh dvoma svitovimi vijnami nalezhav Italiyi razom iz Istriyeyu i Cresom V 1945 r vvijshov v sklad Yugoslaviyi sho viklikalo masovij viyizd iz ostrova italijskogo naselennya z 1991 ostriv Loshin chastina nezalezhnoyi Horvatiyi PosilannyaCentralne byuro statistiki Horvatiyi Arhivovano 4 chervnya 2012 u WebCite