Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . |
Ленкорань (азерб. Lənkəran, тал. Lankon) — місто республіканського підпорядкування в Азербайджані.
Місто ![]()
Координати H G O
|
Ленкоранський район як адміністративно-територіальна одиниця утворений 8 серпня 1930 року. Територія району становить 1539 км². У районі є 2 міста, 7 селищ і 85 сіл. Від Баку до центру району - 268 км. У 1990-х район ліквідований, територія включена до міськради.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlk0TDFOMFlXMXdjMTl2Wmw5QmVtVnlZbUZwYW1GdUpUSkRYekl3TURZdE56STBMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFUZEdGdGNITmZiMlpmUVhwbGNtSmhhV3BoYmlVeVExOHlNREEyTFRjeU5DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- Ленкорань є одним зі стародавніх населених пунктів на території Азербайджану. Розкопки, проведені на території району підтверджують факт існування тут поселень людей ще з бронзової доби, тобто у 3-2 тисячоліттях до нашої ери. Місто засновано у X століття до н.е. Вигідне економіко-географічне розташування, чарівна природа, стосунки з великими державами стародавнього світу, що були розташовані на основних караванних шляхах, що пов’язували захід зі сходом, а також розташування на березі Каспійського моря значно прискорило розвиток міста. Починаючи з 1743 року Ленкорань перетворився на центральне місто Талиського ханату.
- Маючи плодовиті ґрунти, достатні ресурси та помірний клімат, населення Ленкорані займалось землеробством, тваринництвом, садівництвом, рибальством, шовківництвом, бджільництвом, полюванням. Одночасно розвинені такі ремесла: виготовлення мідних виробів, гончарна справа тощо. Важливу роль у економічному розвитку Ленкоранського ханства відіграла торгівля. Було створено торгові відносини з іранськими містами, Туреччиною, Росією, державами Середньої Азії, Китаєм, Індією й іншими країнами. Після приєднання північного Азербайджану до Росії Ленкорань перетворилась на одне з міст Російської імперії. У місті були створені заводи з виготовлення черепиці, цегли.
- Окрім того вироблявся цукор із цукрової тростини, промислові підприємства виробляли рибні продукти. У XVIII—XIX століттях Ленкорань експортувала рис, льон, шовк, овочі й рибні продукти. Ці продукти в основному експортувались до Росії. Торгові відносини із Росією відіграли важливу роль у розвитку промисловості, освіти й охорони здоров’я міста.
Географія
Ленкорань розташована на південному сході республіки у вигідних фізико-географічних умовах. Територія Ленкорані розмежована на півночі Куро-Араксинською низовиною, а на південному сході - Каспійським морем. З територіальної точки зору Ленкорань оточена районами Астара, Масалли, Лерік і Нефтчала. За рельєфом територія в основному рівнинна, є незначна гірська частина (Талиш) та звужується у бік півдня. Ленкоранська (Талиська) низовина розташована на 28 м нижче рівня океану на березі Каспію, а на схилах гір район досягає висоти 200 м.
Клімат
Місто знаходиться у зоні, котра характеризується середземноморським кліматом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 25 °C (77 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою 3.3 °С (38 °F).
Клімат Ленкорані | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 26 | 26 | 28 | 28 | 33 | 36 | 37 | 36 | 33 | 32 | 32 | 25 | 37 |
Середній максимум, °C | 6 | 7 | 10 | 15 | 22 | 27 | 30 | 29 | 25 | 20 | 13 | 9 | 18 |
Середня температура, °C | 3 | 4 | 7 | 11 | 17 | 22 | 25 | 24 | 21 | 16 | 10 | 6 | 14 |
Середній мінімум, °C | 0 | 1 | 4 | 8 | 13 | 17 | 20 | 20 | 17 | 12 | 7 | 3 | 10 |
Абсолютний мінімум, °C | −15 | −12 | −7 | −2 | 5 | 7 | 10 | 12 | 7 | 1 | −3 | −13 | −15 |
Норма опадів, мм | 60 | 50 | 110 | 60 | 10 | 80 | 20 | 50 | 190 | 230 | 140 | 60 | 1130 |
Днів з дощем | 7 | 7 | 11 | 10 | 6 | 4 | 2 | 3 | 10 | 11 | 9 | 7 | 93 |
Вологість повітря, % | 86 | 86 | 87 | 83 | 79 | 75 | 71 | 75 | 83 | 88 | 90 | 89 | 83 |
Джерело: Weatherbase |
Річки
- Ленкорань відрізняється від інших регіонів Азербайджану щільністю річкових мереж. Великі річки Ленкорані, такі як Ленкорань чай, Вазару чай, Башару чай, Веравул чай, Боладі чай тощо утворюються від дощових і талих вод та впадають до Каспійського моря. Ці річки навесні й восени повноводні. Щоб використовувати річкові води з метою зрошення, зведено Ханбуланське водосховище й низку зрошувальних мереж.
Природні ресурси
- Ленкорань багата на природні ресурси. Територія району вкрита кругляком, піском і глиною, а також на березі моря осадами мушлі морських молюсків, у горах Талишу розповсюджені вулканічні гірські породи. В районі є джерела різних мінеральних і термальних вод, які використовують з лікувальною метою.
- На території району знаходяться такі типи ґрунтів: червоний, жовтий, жовто-підзолистий й болотяний ґрунти.
- На території Ленкорані є 22675 гектарів природної ділянки лісу й 850 гектарів, що не входять у фонд, складають дерева й чагарникові рослини, занесені до «Червоної книги». Ліс має багатий рослинний покрив. Відомі своєю багатою флорою і фауною Гірканський Національний Парк (Hyrcan) та заповідник Гизилагадж, є багатими природними музеями Ленкорані.
У вивчення природи Ленкорані вагомий внесок зробив вчений-зоолог Д.В. Знойко.
Населення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTDB4bGJtdHZjbUZ1WDJObGJuUmxjaTVxY0djdk16TXdjSGd0VEdWdWEyOXlZVzVmWTJWdWRHVnlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Станом на липень 2008 року населення району становило 203 200 чоловік. З них 83 100 чоловік живуть у містах, селищах, 120 100 чоловік - у селах. Щільність населення на км² становить 131,5 чоловік і це на 40 % більше середніх показників країни. 49 % із загальної кількості населення складають жінки, а 51% - чоловіки. Чисельність населення зростає в основному за рахунок природного приросту.
У Ленкорані є багато трудових ресурсів. Число населення, що працює, становить 93.000 чоловік (76,3 %). 4,2 % зайнято у промисловості та на будівництві, 72,8 % - у сільському господарстві, а 23 % - в інших виробничих і службових галузях. В районі проживає 1300 біженців та вимушених переселенців.
Економіка
Сільське господарство
Багаті й вигідні кліматичні умови Ленкорані дають можливість розвитку різних галузей сільського господарства. 26,6 тисяч гектарів території району придатні для сільського господарства. Основу сільського господарства складають вирощування овочів, чаю, рису, скотарство, вирощування цитрусових та зернових.
Вирощування рису
- Один з найдавніших традиційних посівних видів Ленкоранського району рис, поряд із високими показниками врожайності, позитивно впливає й на розвиток фауни в районі.
- У Ленкорані вирощують відомі сорти рису, такі як «Чілом», «Седрі», «Анбарбу», а на зональній дослідній станції проводяться наукові досліди для виведення нових найкращих сортів рису.
Вирощування чаю
- Найрозповсюдженішим напоєм у світі є чай, і щороку зростає потреба у ньому. В районі існує 992 га плантацій чаю. Ці плантації обробляються фермерами. Обробкою чаю в районі зайняті 5 фабрик з переробки і одна з фасування чаю.
Вирощування цитрусових
- У сільському господарстві Ленкорані вирощування цитрусових та субтропічних плодів займає особливе місце й не випадково, що Ленкорань називають краєм цитрусових рослин, таких як апельсини, мандарини, лимони, кінкан тощо. В районі також ростуть лавр, тунг, евкаліпт і бамбук.
- У районі проводяться роботи, спрямовані на відновлення 300 га садових ділянок з вирощування цитрусових та субтропічних плодів, а також на розбивку нових садів.
Вирощування овочів
- Починаючи з 1964 року район почав спеціалізуватись на вирощуванні овочів. Це відіграло важливу роль в економіці району й у 1969 році Ленкорань стала «Всесоюзним містом овочів». У 1980 році виробництво овочів склало понад 200 тис. т. Після розпаду СРСР і припинення економічних зв’язків рівень виробництва овочів різко знизився.
Тваринництво
- Однією з провідних сільськогосподарських галузей району є тваринництво. На 1 січня 2004 року в районі було 60.362 голів крупної та дрібної рогатої худоби.
- Ленкоранський район цілком забезпечує себе соковитими і грубими кормами за рахунок внутрішніх можливостей. Разом з тим існує велика потреба району у сучасній техніці й обладнанні з виробництва кормів.
Рибальство
- Рибальство займає важливе місце в економіці району. В районі діють 3 рибних господарства й одне риборозвідне господарство. За виділеним лімітом у рибному господарстві Каспійського моря в основному виловлюють: севрюгу, осетра, білугу, з лускових риб — воблу, сазанів, кутумів, коропів, жерехів, чорноспинок, щуку, оселедця й кефаль.
- В районі проводяться роботи із розмноження риби у штучних водоймах.
Бджільництво
- За підрахунками вчених у районі є кормові бази для утримання 10.000 бджолиних сімей. Є потреба в інвестиціях для розвитку цієї галузі.
- Розвитку бджільництва у районі приділяється значна увага. У цій галузі розроблено 2 проекти, що перемогли на конкурсі та для їх реалізації Європейський союз виділив гранти на суму 18 000 євро.
Промисловість
- У Ленкоранському районі зареєстровано 56 промислових підприємств й нині 37 з них функціонують. 95,7 % районної промисловості складає харчова промисловість.
Банки й фінансові установи
- Для розвитку підприємництва з метою вдосконалення фінансового ринку були відкриті філії 8 банків. В районі функціонують філії: Національного Банку, , Амрах Банку, Банку Зв’язку, Банку Стандарт, Ата-Банку, Банку Мікрокредитування, Банку «Республіка», Залізничний Банк Азербайджану й Агро-Кредитного Банку.
- Основною метою цих філій є залучення грошових коштів з юридичних та фізичних осіб до депозиту, повернення цих коштів терміновим і процентним шляхом назад, відкриття рахунків для фізичних та юридичних осіб та їх ведення, виділення для них кредитів всередині та поза республікою, проведення переказів коштів. Ці філії забезпечують населення пенсією та компенсацією, впроваджують у життя банківські послуги.
Освіта
- У Ленкорані функціонують 88 загальноосвітніх шкіл, 53 дошкільні заклади, 6 позашкільних виховних закладів, Ленкоранський державний гуманітарний коледж, Медична школа та Ленкоранський державний університет. З 88 загальноосвітніх шкіл — 72 середні, 14 — неповні середні та 2 початкові.
- У Ленкорані також діють гімназія та спецінтернат.
- З 3907 вчителів, що працюють у загальноосвітніх школах, 2382 мають вищу освіту, 4 мають звання «Заслужений вчитель» Республіки. 80 чоловік нагороджені різними орденами й медалями, понад 100 чоловік мають вищу категорію, 75 чоловік є Відмінниками освіти Азербайджанської Республіки, 17 осіб - Відмінники освіти СРСР.
Охорона здоров’я
- Ленкоранська ЦРЛ створена у 1920 році. У той час лікарня була розрахована на 40-50 ліжок, розташовувалась у двоповерховій будівлі й мала родове відділення. Були палати для хворих на туберкульоз та інфекційні хвороби. У 1920—1939 роках вона мала назву Ленкоранської губернської лікарні.
- У 1930—1940 роках лікарню було перейменовано на міжрайонну. Кількість ліжок була збільшена до 100 й були відкриті шкірно-венерологічний, офтальмологічний, отоларингологічний і стоматологічний кабінети. У 1946 році число ліжок досягло 150, а у 1966 році їх стало 200 й було створено різні види медичного обслуговування. У 1984 році Ленкоранська ЦРЛ була переселена до будівлі, зведеної за новим спеціальним типовим проектом на 620 ліжок. Разом у районі кількість ліжок доведено до 1326.
- Також у Ленкоранському районі функціонують: «Оздоровчий центр», «Дитячий оздоровчий центр», дитяча лікарня, станція «Швидкої допомоги», стоматологічна поліклініка, шкірно-венерологічна, наркологічна, психо-неврологічна, онкологічна, хвороби легенів диспансери, епідеміологічні та гігієнічні центри, приватизований діагностичний центр «Чінар.
- Охороною здоров’я Ленкоранського населення зайняті 360 лікарів різних спеціальностей і 920 чоловік середнього медичного персоналу. У 1998 році на підставі наказу № 72 від 28.04.98 Міністерства охорони здоров’я Республіки «Про переформування Ленкоранської ЦРЛ та про утворення центру здоров’я» в Ленкорані упроваджено в життя програму реформ у сфері медичного обслуговування.
Культура
- У Ленкорані функціонують: 2 музеї, Драматичний театр, 10 бібліотек, 87 культурних організацій, 2 дитячі музичні і школа живопису, картинна галерея, парк культури й відпочинку. На території Ленкорані є 20 археологічних пам’яток республіканського значення, 53 пам’ятки місцевого значення, 2 монументальних, 2 кам’яноскульптурних та 9 археологічних пам’яток місцевого значення.
- Найцікавіші історичні пам’ятки: Маяк, Даїраві гала (Темниця), мечеті на Великому й Малому базарах, німецька церква, єврейська синагога, будинок Мір Ахмед хана, фортеця Бяллябур, кладовище Сигин, гробниці Шейх Західа та Сеїд Халіфи, будинок-музей ім. Азі Асланова.
Спорт
- У районі є 3 спортивні школи, 2 спортивних товариства, спортивний освітній центр, 4 спортклуби й 9 чинних федерацій.
- У Ленкорані 4 судді міжнародної категорії, 2 заслужених майстра спорту.
- Футбольна команда «Шилавар» грає у аматорській лізі, у зональних змаганнях республіканської першості стала переможницею й отримала путівку до фіналу.
- Збірна команда з волейболу посіла II місце у першій групі фінальних ігор.
Відомі уродженці
- — Національний герой Азербайджану.
- — генерал-майор, двічі Герой Радянського Союзу.
- — заслужений майстер спорту Росії, борець греко-римського стилю (17 червня 1972)
- Ільхама Гулієва (1943-2016) — радянська та азербайджанська співачка.
- Самедбек Мехмандаров — генерал артилерії, військовий міністр Азербайджанської Демократичної Республіки (1919—1920).
- Хагігат Рзаєва — оперна, народна й естрадна співачка, Народна артистка Азербайджанської РСР (1943).
- — Національний герой Азербайджану.
- Марія Титаренко — заслужена артистка Азербайджану.
- — Голова РГО «Талиська діаспора»
- Мір Абдульфат-хан Мір Рза хан-огли Талишинський (Агахан) (1885—1949) — азербайджанський лікар, український дипломат. Віце-консул Української Народної Республіки в Азербайджані.
- Сікорський Ігор Олексійович (1901-1970) - американський авіаційний конструктор українського походження.
Міста-побратими
Примітки
- . Архів оригіналу за 29 червня 2021. Процитовано 29 червня 2021.
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno Lenkoran azerb Lenkeran tal Lankon misto respublikanskogo pidporyadkuvannya v Azerbajdzhani Misto Lenkoran azerb Lenkeran Lenkeran Gerb Koordinati 38 45 13 pn sh 48 51 04 sh d H G O Krayina AzerbajdzhanAzerbajdzhanRajon Lenkoranskij rajonAdminodinicya d Lenkoranskij rajonGolova dPlosha 160 km Visota centru 76 mOficijna mova AzerbajdzhanskaNaselennya 260 000 2010 Mista pobratimi Monterej Iskenderun 2005 Chasovij poyas UTC 4 vlitku UTC 5Telefonnij kod 994 171Poshtovij indeks AZ4200Avtomobilnij kod 42GeoNames 147622 409418Oficijnij sajt lankaran azLenkoranLenkoran Azerbajdzhan Lenkoran u Vikishovishi Lenkoranskij rajon yak administrativno teritorialna odinicya utvorenij 8 serpnya 1930 roku Teritoriya rajonu stanovit 1539 km U rajoni ye 2 mista 7 selish i 85 sil Vid Baku do centru rajonu 268 km U 1990 h rajon likvidovanij teritoriya vklyuchena do miskradi IstoriyaLenkoran na marci Azerbajdzhanu 2006Lenkoran ye odnim zi starodavnih naselenih punktiv na teritoriyi Azerbajdzhanu Rozkopki provedeni na teritoriyi rajonu pidtverdzhuyut fakt isnuvannya tut poselen lyudej she z bronzovoyi dobi tobto u 3 2 tisyacholittyah do nashoyi eri Misto zasnovano u X stolittya do n e Vigidne ekonomiko geografichne roztashuvannya charivna priroda stosunki z velikimi derzhavami starodavnogo svitu sho buli roztashovani na osnovnih karavannih shlyahah sho pov yazuvali zahid zi shodom a takozh roztashuvannya na berezi Kaspijskogo morya znachno priskorilo rozvitok mista Pochinayuchi z 1743 roku Lenkoran peretvorivsya na centralne misto Taliskogo hanatu Mayuchi plodoviti grunti dostatni resursi ta pomirnij klimat naselennya Lenkorani zajmalos zemlerobstvom tvarinnictvom sadivnictvom ribalstvom shovkivnictvom bdzhilnictvom polyuvannyam Odnochasno rozvineni taki remesla vigotovlennya midnih virobiv goncharna sprava tosho Vazhlivu rol u ekonomichnomu rozvitku Lenkoranskogo hanstva vidigrala torgivlya Bulo stvoreno torgovi vidnosini z iranskimi mistami Turechchinoyu Rosiyeyu derzhavami Serednoyi Aziyi Kitayem Indiyeyu j inshimi krayinami Pislya priyednannya pivnichnogo Azerbajdzhanu do Rosiyi Lenkoran peretvorilas na odne z mist Rosijskoyi imperiyi U misti buli stvoreni zavodi z vigotovlennya cherepici cegli Okrim togo viroblyavsya cukor iz cukrovoyi trostini promislovi pidpriyemstva viroblyali ribni produkti U XVIII XIX stolittyah Lenkoran eksportuvala ris lon shovk ovochi j ribni produkti Ci produkti v osnovnomu eksportuvalis do Rosiyi Torgovi vidnosini iz Rosiyeyu vidigrali vazhlivu rol u rozvitku promislovosti osviti j ohoroni zdorov ya mista GeografiyaLenkoran roztashovana na pivdennomu shodi respubliki u vigidnih fiziko geografichnih umovah Teritoriya Lenkorani rozmezhovana na pivnochi Kuro Araksinskoyu nizovinoyu a na pivdennomu shodi Kaspijskim morem Z teritorialnoyi tochki zoru Lenkoran otochena rajonami Astara Masalli Lerik i Neftchala Za relyefom teritoriya v osnovnomu rivninna ye neznachna girska chastina Talish ta zvuzhuyetsya u bik pivdnya Lenkoranska Taliska nizovina roztashovana na 28 m nizhche rivnya okeanu na berezi Kaspiyu a na shilah gir rajon dosyagaye visoti 200 m Klimat Misto znahoditsya u zoni kotra harakterizuyetsya seredzemnomorskim klimatom Najteplishij misyac lipen iz serednoyu temperaturoyu 25 C 77 F Najholodnishij misyac sichen iz serednoyu temperaturoyu 3 3 S 38 F Klimat LenkoraniPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikAbsolyutnij maksimum C 26 26 28 28 33 36 37 36 33 32 32 25 37Serednij maksimum C 6 7 10 15 22 27 30 29 25 20 13 9 18Serednya temperatura C 3 4 7 11 17 22 25 24 21 16 10 6 14Serednij minimum C 0 1 4 8 13 17 20 20 17 12 7 3 10Absolyutnij minimum C 15 12 7 2 5 7 10 12 7 1 3 13 15Norma opadiv mm 60 50 110 60 10 80 20 50 190 230 140 60 1130Dniv z doshem 7 7 11 10 6 4 2 3 10 11 9 7 93Vologist povitrya 86 86 87 83 79 75 71 75 83 88 90 89 83Dzherelo WeatherbaseRichki Lenkoran vidriznyayetsya vid inshih regioniv Azerbajdzhanu shilnistyu richkovih merezh Veliki richki Lenkorani taki yak Lenkoran chaj Vazaru chaj Basharu chaj Veravul chaj Boladi chaj tosho utvoryuyutsya vid doshovih i talih vod ta vpadayut do Kaspijskogo morya Ci richki navesni j voseni povnovodni Shob vikoristovuvati richkovi vodi z metoyu zroshennya zvedeno Hanbulanske vodoshovishe j nizku zroshuvalnih merezh Prirodni resursi Lenkoran bagata na prirodni resursi Teritoriya rajonu vkrita kruglyakom piskom i glinoyu a takozh na berezi morya osadami mushli morskih molyuskiv u gorah Talishu rozpovsyudzheni vulkanichni girski porodi V rajoni ye dzherela riznih mineralnih i termalnih vod yaki vikoristovuyut z likuvalnoyu metoyu Na teritoriyi rajonu znahodyatsya taki tipi gruntiv chervonij zhovtij zhovto pidzolistij j bolotyanij grunti Na teritoriyi Lenkorani ye 22675 gektariv prirodnoyi dilyanki lisu j 850 gektariv sho ne vhodyat u fond skladayut dereva j chagarnikovi roslini zaneseni do Chervonoyi knigi Lis maye bagatij roslinnij pokriv Vidomi svoyeyu bagatoyu floroyu i faunoyu Girkanskij Nacionalnij Park Hyrcan ta zapovidnik Gizilagadzh ye bagatimi prirodnimi muzeyami Lenkorani U vivchennya prirodi Lenkorani vagomij vnesok zrobiv vchenij zoolog D V Znojko NaselennyaVulicya u Lenkorani Stanom na lipen 2008 roku naselennya rajonu stanovilo 203 200 cholovik Z nih 83 100 cholovik zhivut u mistah selishah 120 100 cholovik u selah Shilnist naselennya na km stanovit 131 5 cholovik i ce na 40 bilshe serednih pokaznikiv krayini 49 iz zagalnoyi kilkosti naselennya skladayut zhinki a 51 choloviki Chiselnist naselennya zrostaye v osnovnomu za rahunok prirodnogo prirostu U Lenkorani ye bagato trudovih resursiv Chislo naselennya sho pracyuye stanovit 93 000 cholovik 76 3 4 2 zajnyato u promislovosti ta na budivnictvi 72 8 u silskomu gospodarstvi a 23 v inshih virobnichih i sluzhbovih galuzyah V rajoni prozhivaye 1300 bizhenciv ta vimushenih pereselenciv EkonomikaDiv takozh Lenkoranskij ekonomichnij rajon Silske gospodarstvo Bagati j vigidni klimatichni umovi Lenkorani dayut mozhlivist rozvitku riznih galuzej silskogo gospodarstva 26 6 tisyach gektariv teritoriyi rajonu pridatni dlya silskogo gospodarstva Osnovu silskogo gospodarstva skladayut viroshuvannya ovochiv chayu risu skotarstvo viroshuvannya citrusovih ta zernovih Viroshuvannya risu Odin z najdavnishih tradicijnih posivnih vidiv Lenkoranskogo rajonu ris poryad iz visokimi pokaznikami vrozhajnosti pozitivno vplivaye j na rozvitok fauni v rajoni U Lenkorani viroshuyut vidomi sorti risu taki yak Chilom Sedri Anbarbu a na zonalnij doslidnij stanciyi provodyatsya naukovi doslidi dlya vivedennya novih najkrashih sortiv risu Viroshuvannya chayu Samovar u LenkoraniNajrozpovsyudzhenishim napoyem u sviti ye chaj i shoroku zrostaye potreba u nomu V rajoni isnuye 992 ga plantacij chayu Ci plantaciyi obroblyayutsya fermerami Obrobkoyu chayu v rajoni zajnyati 5 fabrik z pererobki i odna z fasuvannya chayu Viroshuvannya citrusovih U silskomu gospodarstvi Lenkorani viroshuvannya citrusovih ta subtropichnih plodiv zajmaye osoblive misce j ne vipadkovo sho Lenkoran nazivayut krayem citrusovih roslin takih yak apelsini mandarini limoni kinkan tosho V rajoni takozh rostut lavr tung evkalipt i bambuk U rajoni provodyatsya roboti spryamovani na vidnovlennya 300 ga sadovih dilyanok z viroshuvannya citrusovih ta subtropichnih plodiv a takozh na rozbivku novih sadiv Viroshuvannya ovochiv Pochinayuchi z 1964 roku rajon pochav specializuvatis na viroshuvanni ovochiv Ce vidigralo vazhlivu rol v ekonomici rajonu j u 1969 roci Lenkoran stala Vsesoyuznim mistom ovochiv U 1980 roci virobnictvo ovochiv sklalo ponad 200 tis t Pislya rozpadu SRSR i pripinennya ekonomichnih zv yazkiv riven virobnictva ovochiv rizko znizivsya Tvarinnictvo Odniyeyu z providnih silskogospodarskih galuzej rajonu ye tvarinnictvo Na 1 sichnya 2004 roku v rajoni bulo 60 362 goliv krupnoyi ta dribnoyi rogatoyi hudobi Lenkoranskij rajon cilkom zabezpechuye sebe sokovitimi i grubimi kormami za rahunok vnutrishnih mozhlivostej Razom z tim isnuye velika potreba rajonu u suchasnij tehnici j obladnanni z virobnictva kormiv Ribalstvo Ribalstvo zajmaye vazhlive misce v ekonomici rajonu V rajoni diyut 3 ribnih gospodarstva j odne riborozvidne gospodarstvo Za vidilenim limitom u ribnomu gospodarstvi Kaspijskogo morya v osnovnomu vilovlyuyut sevryugu osetra bilugu z luskovih rib voblu sazaniv kutumiv koropiv zherehiv chornospinok shuku oseledcya j kefal V rajoni provodyatsya roboti iz rozmnozhennya ribi u shtuchnih vodojmah Bdzhilnictvo Za pidrahunkami vchenih u rajoni ye kormovi bazi dlya utrimannya 10 000 bdzholinih simej Ye potreba v investiciyah dlya rozvitku ciyeyi galuzi Rozvitku bdzhilnictva u rajoni pridilyayetsya znachna uvaga U cij galuzi rozrobleno 2 proekti sho peremogli na konkursi ta dlya yih realizaciyi Yevropejskij soyuz vidiliv granti na sumu 18 000 yevro Promislovist U Lenkoranskomu rajoni zareyestrovano 56 promislovih pidpriyemstv j nini 37 z nih funkcionuyut 95 7 rajonnoyi promislovosti skladaye harchova promislovist Banki j finansovi ustanovi Dlya rozvitku pidpriyemnictva z metoyu vdoskonalennya finansovogo rinku buli vidkriti filiyi 8 bankiv V rajoni funkcionuyut filiyi Nacionalnogo Banku Amrah Banku Banku Zv yazku Banku Standart Ata Banku Banku Mikrokredituvannya Banku Respublika Zaliznichnij Bank Azerbajdzhanu j Agro Kreditnogo Banku Osnovnoyu metoyu cih filij ye zaluchennya groshovih koshtiv z yuridichnih ta fizichnih osib do depozitu povernennya cih koshtiv terminovim i procentnim shlyahom nazad vidkrittya rahunkiv dlya fizichnih ta yuridichnih osib ta yih vedennya vidilennya dlya nih kreditiv vseredini ta poza respublikoyu provedennya perekaziv koshtiv Ci filiyi zabezpechuyut naselennya pensiyeyu ta kompensaciyeyu vprovadzhuyut u zhittya bankivski poslugi OsvitaU Lenkorani funkcionuyut 88 zagalnoosvitnih shkil 53 doshkilni zakladi 6 pozashkilnih vihovnih zakladiv Lenkoranskij derzhavnij gumanitarnij koledzh Medichna shkola ta Lenkoranskij derzhavnij universitet Z 88 zagalnoosvitnih shkil 72 seredni 14 nepovni seredni ta 2 pochatkovi U Lenkorani takozh diyut gimnaziya ta specinternat Z 3907 vchiteliv sho pracyuyut u zagalnoosvitnih shkolah 2382 mayut vishu osvitu 4 mayut zvannya Zasluzhenij vchitel Respubliki 80 cholovik nagorodzheni riznimi ordenami j medalyami ponad 100 cholovik mayut vishu kategoriyu 75 cholovik ye Vidminnikami osviti Azerbajdzhanskoyi Respubliki 17 osib Vidminniki osviti SRSR Ohorona zdorov yaLenkoranska CRL stvorena u 1920 roci U toj chas likarnya bula rozrahovana na 40 50 lizhok roztashovuvalas u dvopoverhovij budivli j mala rodove viddilennya Buli palati dlya hvorih na tuberkuloz ta infekcijni hvorobi U 1920 1939 rokah vona mala nazvu Lenkoranskoyi gubernskoyi likarni U 1930 1940 rokah likarnyu bulo perejmenovano na mizhrajonnu Kilkist lizhok bula zbilshena do 100 j buli vidkriti shkirno venerologichnij oftalmologichnij otolaringologichnij i stomatologichnij kabineti U 1946 roci chislo lizhok dosyaglo 150 a u 1966 roci yih stalo 200 j bulo stvoreno rizni vidi medichnogo obslugovuvannya U 1984 roci Lenkoranska CRL bula pereselena do budivli zvedenoyi za novim specialnim tipovim proektom na 620 lizhok Razom u rajoni kilkist lizhok dovedeno do 1326 Takozh u Lenkoranskomu rajoni funkcionuyut Ozdorovchij centr Dityachij ozdorovchij centr dityacha likarnya stanciya Shvidkoyi dopomogi stomatologichna poliklinika shkirno venerologichna narkologichna psiho nevrologichna onkologichna hvorobi legeniv dispanseri epidemiologichni ta gigiyenichni centri privatizovanij diagnostichnij centr Chinar Ohoronoyu zdorov ya Lenkoranskogo naselennya zajnyati 360 likariv riznih specialnostej i 920 cholovik serednogo medichnogo personalu U 1998 roci na pidstavi nakazu 72 vid 28 04 98 Ministerstva ohoroni zdorov ya Respubliki Pro pereformuvannya Lenkoranskoyi CRL ta pro utvorennya centru zdorov ya v Lenkorani uprovadzheno v zhittya programu reform u sferi medichnogo obslugovuvannya KulturaU Lenkorani funkcionuyut 2 muzeyi Dramatichnij teatr 10 bibliotek 87 kulturnih organizacij 2 dityachi muzichni i shkola zhivopisu kartinna galereya park kulturi j vidpochinku Na teritoriyi Lenkorani ye 20 arheologichnih pam yatok respublikanskogo znachennya 53 pam yatki miscevogo znachennya 2 monumentalnih 2 kam yanoskulpturnih ta 9 arheologichnih pam yatok miscevogo znachennya Najcikavishi istorichni pam yatki Mayak Dayiravi gala Temnicya mecheti na Velikomu j Malomu bazarah nimecka cerkva yevrejska sinagoga budinok Mir Ahmed hana fortecya Byallyabur kladovishe Sigin grobnici Shejh Zahida ta Seyid Halifi budinok muzej im Azi Aslanova SportU rajoni ye 3 sportivni shkoli 2 sportivnih tovaristva sportivnij osvitnij centr 4 sportklubi j 9 chinnih federacij U Lenkorani 4 suddi mizhnarodnoyi kategoriyi 2 zasluzhenih majstra sportu Futbolna komanda Shilavar graye u amatorskij lizi u zonalnih zmagannyah respublikanskoyi pershosti stala peremozhniceyu j otrimala putivku do finalu Zbirna komanda z volejbolu posila II misce u pershij grupi finalnih igor Vidomi urodzhenci Nacionalnij geroj Azerbajdzhanu general major dvichi Geroj Radyanskogo Soyuzu zasluzhenij majster sportu Rosiyi borec greko rimskogo stilyu 17 chervnya 1972 Ilhama Guliyeva 1943 2016 radyanska ta azerbajdzhanska spivachka Samedbek Mehmandarov general artileriyi vijskovij ministr Azerbajdzhanskoyi Demokratichnoyi Respubliki 1919 1920 Hagigat Rzayeva operna narodna j estradna spivachka Narodna artistka Azerbajdzhanskoyi RSR 1943 Nacionalnij geroj Azerbajdzhanu Mariya Titarenko zasluzhena artistka Azerbajdzhanu Golova RGO Taliska diaspora Mir Abdulfat han Mir Rza han ogli Talishinskij Agahan 1885 1949 azerbajdzhanskij likar ukrayinskij diplomat Vice konsul Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki v Azerbajdzhani Sikorskij Igor Oleksijovich 1901 1970 amerikanskij aviacijnij konstruktor ukrayinskogo pohodzhennya Mista pobratimiSiyetl SShA Frankfurt na Majni NimechchinaPrimitki Arhiv originalu za 29 chervnya 2021 Procitovano 29 chervnya 2021 Posilannya