Ю́рій Сергі́йович Лавро́в (1 (14) березня 1905, Санкт-Петербург, Російська імперія — 20 серпня 1980, Ленінград, РРФСР) — радянський актор театру і кіно, театральний режисер. Заслужений артист УРСР (1943). Народний артист УРСР (1948). Народний артист СРСР (1960).
Юрій Сергійович Лавров | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Народився | 14 березня 1905 Санкт-Петербург, Російська імперія | |||
Помер | 20 серпня 1980 (75 років) Ленінград, РРФСР, СРСР | |||
Поховання | Байкове кладовище | |||
Громадянство | ![]() | |||
Діяльність | актор театру і кіно, театральний режисер | |||
Заклад | Національний академічний драматичний театр імені Лесі Українки | |||
Дружина | Смирнова Ольга | |||
Діти | Кирило Юрійович Лавров | |||
Батьки | Лаврови Сергій Васильович і Єлизавета Якимівна | |||
IMDb | ID 0492257 | |||
Нагороди та премії | ||||
|
Батько актора Кирила Лаврова.
Біографія
Народився в сім'ї вчителя грецької і латинської мов Сергія Васильовича Лаврова. В 1917 році його батько емігрував за кордон, а мати — Єлизавета Якимівна, залишилася в Петрограді з чотирма дітьми. Юрій був змушений припинити навчання й шукати роботу. Працював, зокрема, кур'єром, помічником слюсаря.
На сцені з 1919 року. Працював у Ленінградському БДТ, , Ленінградському Червоному театрі (нині Театр «Балтійський дім»), в 1929–1934 роках — в Ленінградському театрі драми імені О. С. Пушкіна (нині ).
У 1938–1966 роках працював у Київському російському драматичному театрі імені Лесі Українки (у 1941–1945 роках, під час німецько-радянської війни, у театрі Південно-Західного фронту).
З 1928 року знімався в кіно (на кіностудіях «Ленфільмі», Совкіно, кіностудії ім. М. Горького). Зіграв ряд ролей в українських кінокартинах.
Від 1966 року — на пенсії, проте продовжував грати в деяких спектаклях і зніматися у фільмах.
Помер після тривалої хвороби серця. На прохання вдови — заслуженої артистки УРСР Ольги Смирнової, — урну з прахом Юрія Лаврова перевезли до Києва й захоронили на Байковому цвинтарі (ділянка № 1).
Відзнаки
- Заслужений артист УРСР (11.10.1943)
- Народний артист УРСР (15.04.1948)
- Народний артист СРСР (24.11.1960)
- Кавалер орденів «Знак Пошани» (01.02.1939), Леніна (30.06.1951),
- Нагороджений медалями «За оборону Сталінграда» (1944), «За доблесну працю у Великій Вітчизняній війні 1941—1945 рр.» (1946), «За перемогу над Німеччиною у Великій Вітчизняній війні 1941—1945 рр.» (1946)
Творчість
Театральні ролі
- «Страх» М. Афіногенова — Кастальський
- «Тартюф» Мольєра — Тартюф
- «Живий труп» Л. М. Толстого — Абрезков
- «Кам'яний господар» Лесі Українки — Дон-Жуан, Командор
- «Овід» за Е. Л. Войнич — Ріварес
- «Ходіння по муках» за О. Толстим — Рощин
- «Маскарад» Лєрмонтова — Невідомий
- «Діти сонця» М. Горького — Вагін
- «Останні» М. Горького — Іван Коломійцев
- «Палата» С. Альошина — Новіков
- «Дон Карлос» Шіллера — Філіп II
- «Ромео і Джульєтта» Шекспіра — Лоренцо
Фільмографія
Роботи на російських кіностудіях:
- «Прапор нації» (1929, кореспондент)
- «Третя молодість» (1928, Сергун)
- «Секрет фірми» (1934)
- «Три товариші» (1935)
- «Волочаєвські дні» (1937, поручик Гришин)
- «На кордоні» (1939, Нумата)
- «Про це забувати не можна» (1954, Вольський)
- «Тридцять три» (1965)
- «Третя молодість» (1965, СРСР—Франція, Сергун)
Зіграв в українських кінокартинах:
- (1936, капітан Старчак)
- «Повінь» (1936)
- «Велике життя» (1939, Кузьмін)
- «Гомони-містечко» (1939, голова міськради)
- «Щорс» (1939, інспектор)
- «Олександр Пархоменко» (1942, анархіст)
- «В далекому плаванні» (1945)
- «Центр нападу» (1946, тренер)
- «Третій удар» (1948, турецький журналіст Мюстегіб Фагіль)
- «Тривожна молодість» (1954, Печериця)
- «Зірки на крилах» (1955)
- «Багаття безсмертя» (1955, Урбіс)
- «300 років тому…» (1956)
- «Діти сонця» (1956, 2 с, фільм-спектакль, Вагін)
- «Правда» (1957, Петлюра)
- «Гори, моя зоре» (1957, Плавильщиков)
- (1957)
- «Киянка» (1958) — Симон Петлюра
- «Вогненний міст» (1958, фільм-спектакль, Штанге)
- «Григорій Сковорода» (1959, генерал Кричетников)
- «Олекса Довбуш» (1959, граф Потоцький)
- «Катя-Катюша» (1959)
- «Звичайна історія» (1960)
- «Останні» (1962, фільм-спектакль)
- «Мовчать тільки статуї» (1962, Грірсон)
- «Космічний сплав» (1964)
- «Ключі від неба» (1964)
- «Ракети не повинні злетіти» (1964)
- «Казка про Хлопчиша-Кибальчиша» (1964)
- «Хочу вірити» (1965)
- «У місто прийшла біда» (1966)
- «Помилка Оноре де Бальзака» (1968)
- «Поштовий роман» (1969, Григор'єв)
- «Серце Бонівура» (1970, 2 с, Дитерихс)
- «Шлях до серця» (1970, Майзель)
- «Родина Коцюбинських» (1970)
- «Мир хатам, війна палацам» (1970)
- (1971)
- «Віра, Надія, Любов» (1972)
- «Софія Грушко» (1972)
- «Спокута чужих гріхів» (1978)
- (1980)
Озвучування:
- «Про смугасте слоненя» (1971, мультфільм)
Примітки
- Лавров Юрий Сергеевич — Киносозвездие — авторский проект Сергея Николаева [ 9 травня 2021 у Wayback Machine.](рос.)
Література
- Митці України. К., 1992. — С.438;
- Мистецтво України: Біографічний довідник. К., 1997. — С.352;
- Всемирный биографический Энциклопедический словарь. М., 1998. — С.404;
- УСЕ: Універсальний словник-енциклопедія. К., 1999. — С.744.
- Театральна планета «Юрій Лавров» http://www.day.kiev.ua/178617/
Джерела
- П. М. Бондарчук. Лавров Юрій Сергійович [ 21 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 15. — .
- Фільмографія на Кіно-Театр.ру [ 27 травня 2017 у Wayback Machine.](рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Lavrov Yu rij Sergi jovich Lavro v 1 14 bereznya 1905 19050314 Sankt Peterburg Rosijska imperiya 20 serpnya 1980 Leningrad RRFSR radyanskij aktor teatru i kino teatralnij rezhiser Zasluzhenij artist URSR 1943 Narodnij artist URSR 1948 Narodnij artist SRSR 1960 Yurij Sergijovich LavrovNarodivsya 14 bereznya 1905 1905 03 14 Sankt Peterburg Rosijska imperiyaPomer 20 serpnya 1980 1980 08 20 75 rokiv Leningrad RRFSR SRSRPohovannya Bajkove kladovisheGromadyanstvo Rosijska imperiya SRSRDiyalnist aktor teatru i kino teatralnij rezhiserZaklad Nacionalnij akademichnij dramatichnij teatr imeni Lesi UkrayinkiDruzhina Smirnova OlgaDiti Kirilo Yurijovich LavrovBatki Lavrovi Sergij Vasilovich i Yelizaveta YakimivnaIMDb ID 0492257 Nagorodi ta premiyi Medal Za oboronu Stalingrada Batko aktora Kirila Lavrova BiografiyaNarodivsya v sim yi vchitelya greckoyi i latinskoyi mov Sergiya Vasilovicha Lavrova V 1917 roci jogo batko emigruvav za kordon a mati Yelizaveta Yakimivna zalishilasya v Petrogradi z chotirma ditmi Yurij buv zmushenij pripiniti navchannya j shukati robotu Pracyuvav zokrema kur yerom pomichnikom slyusarya Na sceni z 1919 roku Pracyuvav u Leningradskomu BDT Leningradskomu Chervonomu teatri nini Teatr Baltijskij dim v 1929 1934 rokah v Leningradskomu teatri drami imeni O S Pushkina nini U 1938 1966 rokah pracyuvav u Kiyivskomu rosijskomu dramatichnomu teatri imeni Lesi Ukrayinki u 1941 1945 rokah pid chas nimecko radyanskoyi vijni u teatri Pivdenno Zahidnogo frontu Z 1928 roku znimavsya v kino na kinostudiyah Lenfilmi Sovkino kinostudiyi im M Gorkogo Zigrav ryad rolej v ukrayinskih kinokartinah Vid 1966 roku na pensiyi prote prodovzhuvav grati v deyakih spektaklyah i znimatisya u filmah Mogila Yuriya Lavrova Pomer pislya trivaloyi hvorobi sercya Na prohannya vdovi zasluzhenoyi artistki URSR Olgi Smirnovoyi urnu z prahom Yuriya Lavrova perevezli do Kiyeva j zahoronili na Bajkovomu cvintari dilyanka 1 VidznakiZasluzhenij artist URSR 11 10 1943 Narodnij artist URSR 15 04 1948 Narodnij artist SRSR 24 11 1960 Kavaler ordeniv Znak Poshani 01 02 1939 Lenina 30 06 1951 Nagorodzhenij medalyami Za oboronu Stalingrada 1944 Za doblesnu pracyu u Velikij Vitchiznyanij vijni 1941 1945 rr 1946 Za peremogu nad Nimechchinoyu u Velikij Vitchiznyanij vijni 1941 1945 rr 1946 TvorchistTeatralni roli Strah M Afinogenova Kastalskij Tartyuf Molyera Tartyuf Zhivij trup L M Tolstogo Abrezkov Kam yanij gospodar Lesi Ukrayinki Don Zhuan Komandor Ovid za E L Vojnich Rivares Hodinnya po mukah za O Tolstim Roshin Maskarad Lyermontova Nevidomij Diti soncya M Gorkogo Vagin Ostanni M Gorkogo Ivan Kolomijcev Palata S Aloshina Novikov Don Karlos Shillera Filip II Romeo i Dzhulyetta Shekspira Lorenco Filmografiya Roboti na rosijskih kinostudiyah Prapor naciyi 1929 korespondent Tretya molodist 1928 Sergun Sekret firmi 1934 Tri tovarishi 1935 Volochayevski dni 1937 poruchik Grishin Na kordoni 1939 Numata Pro ce zabuvati ne mozhna 1954 Volskij Tridcyat tri 1965 Tretya molodist 1965 SRSR Franciya Sergun Zigrav v ukrayinskih kinokartinah 1936 kapitan Starchak Povin 1936 Velike zhittya 1939 Kuzmin Gomoni mistechko 1939 golova miskradi Shors 1939 inspektor Oleksandr Parhomenko 1942 anarhist V dalekomu plavanni 1945 Centr napadu 1946 trener Tretij udar 1948 tureckij zhurnalist Myustegib Fagil Trivozhna molodist 1954 Pechericya Zirki na krilah 1955 Bagattya bezsmertya 1955 Urbis 300 rokiv tomu 1956 Diti soncya 1956 2 s film spektakl Vagin Pravda 1957 Petlyura Gori moya zore 1957 Plavilshikov 1957 Kiyanka 1958 Simon Petlyura Vognennij mist 1958 film spektakl Shtange Grigorij Skovoroda 1959 general Krichetnikov Oleksa Dovbush 1959 graf Potockij Katya Katyusha 1959 Zvichajna istoriya 1960 Ostanni 1962 film spektakl Movchat tilki statuyi 1962 Grirson Kosmichnij splav 1964 Klyuchi vid neba 1964 Raketi ne povinni zletiti 1964 Kazka pro Hlopchisha Kibalchisha 1964 Hochu viriti 1965 U misto prijshla bida 1966 Pomilka Onore de Balzaka 1968 Poshtovij roman 1969 Grigor yev Serce Bonivura 1970 2 s Diterihs Shlyah do sercya 1970 Majzel Rodina Kocyubinskih 1970 Mir hatam vijna palacam 1970 1971 Vira Nadiya Lyubov 1972 Sofiya Grushko 1972 Spokuta chuzhih grihiv 1978 1980 Ozvuchuvannya Pro smugaste slonenya 1971 multfilm PrimitkiLavrov Yurij Sergeevich Kinosozvezdie avtorskij proekt Sergeya Nikolaeva 9 travnya 2021 u Wayback Machine ros LiteraturaMitci Ukrayini K 1992 S 438 Mistectvo Ukrayini Biografichnij dovidnik K 1997 S 352 Vsemirnyj biograficheskij Enciklopedicheskij slovar M 1998 S 404 USE Universalnij slovnik enciklopediya K 1999 S 744 Teatralna planeta Yurij Lavrov http www day kiev ua 178617 DzherelaP M Bondarchuk Lavrov Yurij Sergijovich 21 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 15 ISBN 978 966 00 1028 1 Filmografiya na Kino Teatr ru 27 travnya 2017 u Wayback Machine ros