Мико́ла Іва́нович Кузнецо́в (справжнє ім'я Никанор. Згідно з радянською офіційною легендоюрос. Николай Иванович Кузнецов, він же Николай Грачев, «Колоніст», «Пух», а також: «Рудольф Шмідт», «Пауль Зіберт», та ін.; *14 (27) липня 1911, c. Зирянка, Пермська губернія — 9 березня 1944, Боратин (тепер Золочівського району), Львівська область) — радянський диверсант, спецагент-ліквідатор, агент НКВС, «партизан», «розвідник». Під час Другої світової війни виконував терористичні та провокаційні завдання радянського командування — вбивав керівників німецької адміністрації в Рівному — столиці Райхскомісаріату Україна, та Львові — адміністративному центрі Дистрикту «Галичина».
Микола Іванович Кузнецов | |
---|---|
Николай Иванович Кузнецов | |
![]() Кузнєцов у формі старшого лейтенанта РСЧА. | |
Ім'я при народженні | Никанор |
Народження | 27 липня 1911 Зирянка, d, Пермська губернія, Російська імперія |
Смерть | 9 березня 1944[1](32 роки) Боратин, Бродівський район, Львівська область, Українська РСР, СРСР |
Поховання | Пагорб Слави |
Країна | |
Рід військ | НКВС СРСР, 4-е Розвідувально-диверсійне управління |
Роки служби | 1938—1944 |
Партія | позапартійний |
Член | з Комсомолу був виключений |
Звання | старший лейтенант |
Командування | Л. Берія, П. Судоплатов, Д. Медведєв |
Війни / битви | Німецько-радянська війна |
Нагороди | |
|
Особисто вбив декількох вищих офіцерів та високопоставлених чиновників окупаційної адміністрації нацистської Німеччини. Герой Радянського Союзу (1944, посмертно)
До війни
Справжнє його ім'я — Никанор, народився 27 липня 1911 року в селі Зирянка (тепер — Талицького району Свердловської області) у заможній сім'ї старообрядця. Освіта — незакінчена середня. Всупереч написаному пізніше в його офіційних радянських біографіях, в рядах КПРС ніколи не був.
Після закінчення школи навчався в Тюменському сільськогосподарського та Талицькому лісовому технікумах. Самостійно вивчав німецьку мову, оволодівши нею досконало (пізніше в орієнтуванні абверу було вказано, що він володіє шістьма діалектами німецької мови). Кузнєцов взагалі мав неабиякі лінгвістичні здібності: вивчив мови есперанто, комі, а також польську та українську.
Був відрахований з технікуму через виключення з комсомолу за «куркульське походження». На весні 1930 року був прийнятий на роботу Комі-Перм'яцьким окружним земельним управлінням. Активно брав участь у колективізації. Тоді отримав кодовий псевдонім «Кулик». Саме його поведінка в моменти небезпеки, також вільне володіння комі-перм'яцькою мовою привернуло увагу оперативників органів НКВС-НКДБ.
У 1934—1936 роках працював у Свердловську (нині — Єкатеринбурзі). Одночасно активно співпрацює з чекістами — тепер вже зі Свердловської обласної управи НКВС, де йому присвоїли нове оперативне ім'я — «Учьоний». У 1938 році заарештований Свердловським НКВС, провів кілька місяців у в'язниці, мав дві непогашені судимості та поразку у правах.
У Свердловську, в січні 1939 року познайомився з випускником курсів підготовки керівного складу НКВС Михайлом Журавльовим — майбутнім наркомом внутрішніх справ Комі АРСР. Через декілька місяців Журавльов рекомендував Кузнецова начальнику відділення відділу контррозвідки НКВС Леоніду Райхману як здібного агента, що блискуче оволодів німецькою та іншими мовами.
У Москві Кузнецов потрапив на очі керівництву відділу диверсій НКВС: його залучили до стеження за дипломатичним корпусом словацького та німецького посольств. Для цього йому видають паспорт радянського зразка на ім'я німця Рудольфа Шмідта. Кузнецов швидко став вхожим у дипломатичні кола Москви, роздобув чимало важливої інформації та навіть організував вербування словацького дипломата.
За його участю у квартирі військово-морського аташе Німеччини в Москві Норберта Вільгельма Баумбаха був розкритий сейф і перезняті секретні документи.
Участь у війні
З початку війни був зарахований до 4-го управління (диверсії і терор за лінією фронту) НКВС старшого майора П. А. Судоплатова.
З жовтня 1942 року Кузнецов під ім'ям німецького офіцера Пауля Зіберта вів розвідувальну діяльність у Рівному, постійно спілкувався з офіцерами вермахту, спецслужб, вищими чиновниками окупаційної влади, передаючи відомості в партизанський загін.
З осені 1943 року були організовані кілька замахів на заступника Еріха Коха та керівника управління адміністрації Рейхскомісаріату Пауля Даргеля.
20 вересня Кузнецов убив заступника Е. Коха з фінансів Ганса Геля, і його секретаря Вінтера. 30 вересня він намагався вбити Даргеля протитанковою гранатою. Однак, Даргель отримав важкі поранення і втратив обидві ноги. Сам Кузнецов був поранений осколком гранати в руку.
За даними Володимира Сергійчука, поданими в книзі «Тавруючи визвольний прапор. Діяльність агентури і спецбоївок НКВС-НКДБ під виглядом ОУН-УПА.», перебуваючи на Волині, Микола Кузнецов у Вербському районі потрапив у полон до військово-польової жандармерії УПА. Допитаний, він, рятуючи своє життя, виказав таємниці групи радянських розвідників та диверсантів, що діяла під виглядом рейдуючого повстанського загону на чолі з лейтенантом, колишнім «бульбівцем» Тараса Боровця, Борисом Крутіковим. Завдяки показам Миколи Кузнецова на групу з відзнаками УПА та невідомими псевдо звернули увагу, загін було затримано й розбито повстанцями в тому ж таки Вербському районі.
15 листопада 1943 року Кузнєцов викрав командира підрозділу «остбатальйонів» Макса Ільґена, при цьому випадково вдалося захопити також В. Ґранау, особистого шофера Е. Коха. Обидва після допиту були розстріляні під Рівним.
Вже наступного дня, 16 листопада 1943 року Кузнєцов провів свою останню ліквідацію в місті Рівне: був вбитий верховний суддя окупованої України оберфюрер Альфред Функ.
У Львові Микола Кузнецов здійснив ряд терактів проти нацистської влади. Крім того, за час роботи на території України йому вдалося отримати деякі відомості про підготовку німецького наступу на Курській дузі.
Кузнецов з'явився у Львові із завданням убити губернатора Галичини Вехтера. Подробиць останнього періоду життя видатного диверсанта так і не вдалося з'ясувати: всі явки, куди він міг звернутися, не спрацювали. Хоча німецькі органи безпеки очікували тут таємничого рівненського терориста, проте спіймати його їм не вдалося. Щоправда, за нез'ясованих обставин Кузнецова затримало Люфтваффе, проте він зумів утекти з їхнього штабу на Валовій, застреливши підполковника та єфрейтора.
А рано-вранці 9 лютого 1944 року Кузнецов застрелив віцегубернатора Галичини [de] та шефа канцелярії президії галицької адміністрації Гайнріха Шнайдера — біля їхньої резиденції навпроти будинку Івана Франка. Недалеко від місця злочину Кузнецов підкинув сфабрикований документ, у якому нібито йшлося про наказ проводу ОУН вбити Бауера. Коли нацисти знайшли цю фальшивку, це спровокувало ряд каральних заходів щодо українських націоналістів.
Сліди групи Кузнецова простежуються здебільшого в польських селах. Проте взимку 1944 р. польське підпілля Галичини було знекровлене внаслідок жорстоких сутичок з УПА, тому допомогти йому, можливо, вже не було кому. Через три дні патруль польової жандармерії біля села Куровичі (Золочівський район) таки ідентифікував групу Кузнецова, проте диверсанти відбилися й цього разу. Але пошкоджений автомобіль довелося покинути.
Загибель
У ніч на 9 березня 1944 року в с. Боратин (тепер Золочівський район) групу Кузнецова зненацька захопила чота «Гуцулка» сотні «Чорногори» з куреня «Шугая». Переодягнених в одяг вояків Вермахту радянських агентів партизани сприйняли за дезертирів. Як свідчить Якимів, упівці зазвичай лише обеззброювали таких людей. Проте «Чорногора» послав по перекладача. Це означало провал: Бєлов і Камінський добре не володіли німецькою. Тоді Кузнецов попросив закурити, підійшов припалити до гасової лампи, витягнув з-під свого кашкета гранату й ліг на неї (за однією з версій Кузнецов загинув у перестрілці). Другого його супутника партизани застрелили відразу, третього, хоча йому і вдалося вистрибнути у вікно, чергою з автомата скосив Якимів.
5 листопада 1944 року за виняткову мужність і хоробрість при виконанні поставлених завдань Кузнецов Микола Іванович був посмертно удостоєний звання Герой Радянського Союзу.
Після смерті
Впродовж 1990—1991 років у львівській пресі з'явилася низка протестів учасників українського підпілля проти увічнення пам'яті Кузнецова. Річ у тому, що на терористичні акти Кузнецова в Рівному окупаційна німецька влада зазвичай відповідала масовими репресіями проти українців. Тож розпочалися гарячі дискусії про демонтаж пам'ятника Кузнецову на вулиці 30-річчя Перемоги (тепер — Свєнціцького). Проблему вирішили його земляки, які запропонували віддати пам'ятник їм. Нині він стоїть у містечку Талиця, де Кузнецов навчався. У 2000 році у міську раду Львова надійшов лист від ветеранів Єкатеринбурга з проханням посприяти у перепохованні Кузнецова в Єкатеринбурзі. Комісія з військових поховань відмовила їм.
Замах Кузнецова на віцегубернатора Галичини О. Бауера варто порівнювати з аналогічними замахами аліянтської (англійської) агентури на рейхс-протектора Богемії і Моравії Р. Гейдріха та радянської — на генкомісара Білорусі В. Кубе. Лише в першому випадку відплату комуністичному провокатору було здійснено самими національним (українськими) силами, тоді як в інших двох випадках від відплатних німецьких репресій потерпіло насамперед місцеве (чеське і білоруське) населення…
Нагороди
СРСР
- Орден Леніна — нагороджений двічі (25 грудня 1943 і 5 листопада 1944)
- Герой Радянського Союзу (5 листопада 1944; посмертно)
- Медаль «Партизанові Вітчизняної війни» 1-го ступеня (29 червня 1944; посмертно)
Третій Рейх
- Залізний хрест 2-го і 1-го класу — як лейтенант Пауль Зіберт.[] }}
Україна
- Медаль «Захиснику Вітчизни» (14 жовтня 1999; посмертно)
- Медаль «60 років визволення України від фашистських загарбників» (17 вересня 2004; посмертно)
Кіно
Художні фільми та постанови:
- «Подвиг разведчика» (Київська кіностудія ім. О.Довженка, 1947)
- «Сильные духом» (Свердловська кіностудія, 1967)
- «Загін особливого призначення» (Свердловська кіностудія, 1987)
- «По лезвию бритвы» (2014)
- Спектакль «Перехожу к действию»
Документальні фільми:
- «Геній розвідки»
- «Діверсанти»
- «Останній бій Миколи Кузнецова» (2015, Росія), режисер Ігор Холодков
Книги
- Д. Н. Медведев Это было под Ровно (1948).
- Д. Н. Медведев Сильные духом: роман.
- Бранко Китанович Человек, который не знал страха.
- Геннадий Константинович Конин Так начиналась легенда.
- Виктор Иванович Кузнецов, Лидия Ивановна Брюханова Разведчик Николай Кузнецов.
- Виктор Иванович Кузнецов, Лидия Ивановна Брюханова …И стал разведчиком.
- Семёнов Валентин Гаврилович Отряд особого назначения. (Семьонов був зв'язковим розвідника).
- Николай Гнидюк Прыжок в легенду.
- Николай Гнидюк О чём звенели рельсы.
- Терентий Новак Поединок.
- Николай Струтинский На берегах Горыни и Случи.
- Николай Струтинский Подвиг.
- Альберт Цессарский Чекист.
- Альберт Цессарский Записки партизанского врача.
- Сергей Петрович Кузнецов, Дмитрий Сергеевич Кузнецов Николай Кузнецов. Непревзойдённая легенда.
- Ким Петрович Закалюк Грачев — «Центру» (1977).
Вшанування
- 2233 Кузнєцов — астероїд, названий на честь шпигуна.
- У 1977—2016 роках місто Вараш Рівненської області мало назву Кузнецовськ. Перейменоване у 2016 році згідно з законом про декомунізацію.
- 3 травня 2022 року демонтовано погруддя Кузнєцову у Рівному.
Примітки
- Кузнецов Николай Иванович (разведчик) // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1973. — Т. 13 : Конда — Кун. — С. 562.
- Радіо Свобода: Владимир Воронов. Заповедник гоблинов. Зачем изуверов-чекистов засылали в немецкий тыл [ 31 грудня 2019 у Wayback Machine.]. (рос.), 14.12.2019
- . Архів оригіналу за 13 березня 2018. Процитовано 12 березня 2018.
- Таємниця загибелі Миколи Кузнецова - lvivyes.com.ua (укр.). 14 червня 2022. Процитовано 22 червня 2022.
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
- У Рівному демонтували зірку з вічного вогню, орден і бюст Кузнєцова на військовому меморіалі. ЧаРівне (ua) . Процитовано 16 липня 2022.
Джерела
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Кузнецов Микола Іванович (агент НКВС) |
- Біленчук П. Д. Кузнецов Микола Іванович // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2014. — Т. 15 : Кот — Куз. — 711 с. — .
- Олександр Скіпальський О. Не вірте кремлівським сценаристам // Волинь. — 2012. — 24 квітня. — С. 10.
- Микола Кузнєцов: дата і місце смерті не встановлені // Віче (Луцьк), 27.09.2004
- Олег Романчук Ніколай Кузнецов: кінець легенди агента-терориста // Універсум, 2007
- Віктор Шпак Легенди Миколи Кузнецова // Урядовий кур'єр, 30.07.2011 [ 22 лютого 2014 у Wayback Machine.]
- Неизвестный Николай Кузнецов // Независимое военное обозрение [ 1 травня 2008 у Wayback Machine.] (рос.)
- Настоящая биография разведчика Кузнецова // FLB [ 22 грудня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- Герой з трагічним відтінком // РГ [ 18 липня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
- Розвідник Микола Кузнєцов у Чернівцях — упорядкування, примітки, передмова Ю. С. Гусара. Переклад з російської мови С. Т. Лимар. Художник В. М. Когут. Післямова — генерал-майор І. Пікуза. — Чернівці: Буковина, 1990. — 24 с.
Посилання
- Романюк Михайло. Військові дії відділів УПА золочівської округи в період нацистської окупації [ 22 вересня 2016 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shodo inshih lyudej z takim samim imenem ta prizvishem div Kuznecov Mikola Ivanovich Miko la Iva novich Kuzneco v spravzhnye im ya Nikanor Zgidno z radyanskoyu oficijnoyu legendoyuros Nikolaj Ivanovich Kuznecov vin zhe Nikolaj Grachev Kolonist Puh a takozh Rudolf Shmidt Paul Zibert ta in 14 27 lipnya 1911 19110727 c Ziryanka Permska guberniya 9 bereznya 1944 Boratin teper Zolochivskogo rajonu Lvivska oblast radyanskij diversant specagent likvidator agent NKVS partizan rozvidnik Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni vikonuvav teroristichni ta provokacijni zavdannya radyanskogo komanduvannya vbivav kerivnikiv nimeckoyi administraciyi v Rivnomu stolici Rajhskomisariatu Ukrayina ta Lvovi administrativnomu centri Distriktu Galichina Mikola Ivanovich KuznecovNikolaj Ivanovich KuznecovKuznyecov u formi starshogo lejtenanta RSChA Im ya pri narodzhenniNikanorNarodzhennya27 lipnya 1911 1911 07 27 Ziryanka d Permska guberniya Rosijska imperiyaSmert9 bereznya 1944 1944 03 09 1 32 roki Boratin Brodivskij rajon Lvivska oblast Ukrayinska RSR SRSRPohovannyaPagorb SlaviKrayina SRSRRid vijskNKVS SRSR 4 e Rozviduvalno diversijne upravlinnyaRoki sluzhbi1938 1944PartiyapozapartijnijChlenz Komsomolu buv viklyuchenijZvannyastarshij lejtenantKomanduvannyaL Beriya P Sudoplatov D MedvedyevVijni bitviNimecko radyanska vijnaNagorodiMedal Partizanovi Vitchiznyanoyi vijni 1 stupenyaYuvilejna medal 60 rokiv vizvolennya Ukrayini vid fashistskih zagarbnikiv Kuznecov Mikola Ivanovich u Vikishovishi Osobisto vbiv dekilkoh vishih oficeriv ta visokopostavlenih chinovnikiv okupacijnoyi administraciyi nacistskoyi Nimechchini Geroj Radyanskogo Soyuzu 1944 posmertno Do vijniSpravzhnye jogo im ya Nikanor narodivsya 27 lipnya 1911 roku v seli Ziryanka teper Talickogo rajonu Sverdlovskoyi oblasti u zamozhnij sim yi staroobryadcya Osvita nezakinchena serednya Vsuperech napisanomu piznishe v jogo oficijnih radyanskih biografiyah v ryadah KPRS nikoli ne buv Pislya zakinchennya shkoli navchavsya v Tyumenskomu silskogospodarskogo ta Talickomu lisovomu tehnikumah Samostijno vivchav nimecku movu ovolodivshi neyu doskonalo piznishe v oriyentuvanni abveru bulo vkazano sho vin volodiye shistma dialektami nimeckoyi movi Kuznyecov vzagali mav neabiyaki lingvistichni zdibnosti vivchiv movi esperanto komi a takozh polsku ta ukrayinsku Buv vidrahovanij z tehnikumu cherez viklyuchennya z komsomolu za kurkulske pohodzhennya Na vesni 1930 roku buv prijnyatij na robotu Komi Perm yackim okruzhnim zemelnim upravlinnyam Aktivno brav uchast u kolektivizaciyi Todi otrimav kodovij psevdonim Kulik Same jogo povedinka v momenti nebezpeki takozh vilne volodinnya komi perm yackoyu movoyu privernulo uvagu operativnikiv organiv NKVS NKDB U 1934 1936 rokah pracyuvav u Sverdlovsku nini Yekaterinburzi Odnochasno aktivno spivpracyuye z chekistami teper vzhe zi Sverdlovskoyi oblasnoyi upravi NKVS de jomu prisvoyili nove operativne im ya Uchonij U 1938 roci zaareshtovanij Sverdlovskim NKVS proviv kilka misyaciv u v yaznici mav dvi nepogasheni sudimosti ta porazku u pravah U Sverdlovsku v sichni 1939 roku poznajomivsya z vipusknikom kursiv pidgotovki kerivnogo skladu NKVS Mihajlom Zhuravlovim majbutnim narkomom vnutrishnih sprav Komi ARSR Cherez dekilka misyaciv Zhuravlov rekomenduvav Kuznecova nachalniku viddilennya viddilu kontrrozvidki NKVS Leonidu Rajhmanu yak zdibnogo agenta sho bliskuche ovolodiv nimeckoyu ta inshimi movami U Moskvi Kuznecov potrapiv na ochi kerivnictvu viddilu diversij NKVS jogo zaluchili do stezhennya za diplomatichnim korpusom slovackogo ta nimeckogo posolstv Dlya cogo jomu vidayut pasport radyanskogo zrazka na im ya nimcya Rudolfa Shmidta Kuznecov shvidko stav vhozhim u diplomatichni kola Moskvi rozdobuv chimalo vazhlivoyi informaciyi ta navit organizuvav verbuvannya slovackogo diplomata Za jogo uchastyu u kvartiri vijskovo morskogo atashe Nimechchini v Moskvi Norberta Vilgelma Baumbaha buv rozkritij sejf i pereznyati sekretni dokumenti Uchast u vijniZ pochatku vijni buv zarahovanij do 4 go upravlinnya diversiyi i teror za liniyeyu frontu NKVS starshogo majora P A Sudoplatova Z zhovtnya 1942 roku Kuznecov pid im yam nimeckogo oficera Paulya Ziberta viv rozviduvalnu diyalnist u Rivnomu postijno spilkuvavsya z oficerami vermahtu specsluzhb vishimi chinovnikami okupacijnoyi vladi peredayuchi vidomosti v partizanskij zagin Z oseni 1943 roku buli organizovani kilka zamahiv na zastupnika Eriha Koha ta kerivnika upravlinnya administraciyi Rejhskomisariatu Paulya Dargelya 20 veresnya Kuznecov ubiv zastupnika E Koha z finansiv Gansa Gelya i jogo sekretarya Vintera 30 veresnya vin namagavsya vbiti Dargelya protitankovoyu granatoyu Odnak Dargel otrimav vazhki poranennya i vtrativ obidvi nogi Sam Kuznecov buv poranenij oskolkom granati v ruku Za danimi Volodimira Sergijchuka podanimi v knizi Tavruyuchi vizvolnij prapor Diyalnist agenturi i specboyivok NKVS NKDB pid viglyadom OUN UPA perebuvayuchi na Volini Mikola Kuznecov u Verbskomu rajoni potrapiv u polon do vijskovo polovoyi zhandarmeriyi UPA Dopitanij vin ryatuyuchi svoye zhittya vikazav tayemnici grupi radyanskih rozvidnikiv ta diversantiv sho diyala pid viglyadom rejduyuchogo povstanskogo zagonu na choli z lejtenantom kolishnim bulbivcem Tarasa Borovcya Borisom Krutikovim Zavdyaki pokazam Mikoli Kuznecova na grupu z vidznakami UPA ta nevidomimi psevdo zvernuli uvagu zagin bulo zatrimano j rozbito povstancyami v tomu zh taki Verbskomu rajoni Dokladnishe Specgrupi NKVS 15 listopada 1943 roku Kuznyecov vikrav komandira pidrozdilu ostbataljoniv Maksa Ilgena pri comu vipadkovo vdalosya zahopiti takozh V Granau osobistogo shofera E Koha Obidva pislya dopitu buli rozstrilyani pid Rivnim Vzhe nastupnogo dnya 16 listopada 1943 roku Kuznyecov proviv svoyu ostannyu likvidaciyu v misti Rivne buv vbitij verhovnij suddya okupovanoyi Ukrayini oberfyurer Alfred Funk U Lvovi Mikola Kuznecov zdijsniv ryad teraktiv proti nacistskoyi vladi Krim togo za chas roboti na teritoriyi Ukrayini jomu vdalosya otrimati deyaki vidomosti pro pidgotovku nimeckogo nastupu na Kurskij duzi Kuznecov z yavivsya u Lvovi iz zavdannyam ubiti gubernatora Galichini Vehtera Podrobic ostannogo periodu zhittya vidatnogo diversanta tak i ne vdalosya z yasuvati vsi yavki kudi vin mig zvernutisya ne spracyuvali Hocha nimecki organi bezpeki ochikuvali tut tayemnichogo rivnenskogo terorista prote spijmati jogo yim ne vdalosya Shopravda za nez yasovanih obstavin Kuznecova zatrimalo Lyuftvaffe prote vin zumiv utekti z yihnogo shtabu na Valovij zastrelivshi pidpolkovnika ta yefrejtora A rano vranci 9 lyutogo 1944 roku Kuznecov zastreliv vicegubernatora Galichini de ta shefa kancelyariyi prezidiyi galickoyi administraciyi Gajnriha Shnajdera bilya yihnoyi rezidenciyi navproti budinku Ivana Franka Nedaleko vid miscya zlochinu Kuznecov pidkinuv sfabrikovanij dokument u yakomu nibito jshlosya pro nakaz provodu OUN vbiti Bauera Koli nacisti znajshli cyu falshivku ce sprovokuvalo ryad karalnih zahodiv shodo ukrayinskih nacionalistiv Slidi grupi Kuznecova prostezhuyutsya zdebilshogo v polskih selah Prote vzimku 1944 r polske pidpillya Galichini bulo znekrovlene vnaslidok zhorstokih sutichok z UPA tomu dopomogti jomu mozhlivo vzhe ne bulo komu Cherez tri dni patrul polovoyi zhandarmeriyi bilya sela Kurovichi Zolochivskij rajon taki identifikuvav grupu Kuznecova prote diversanti vidbilisya j cogo razu Ale poshkodzhenij avtomobil dovelosya pokinuti ZagibelU nich na 9 bereznya 1944 roku v s Boratin teper Zolochivskij rajon grupu Kuznecova znenacka zahopila chota Guculka sotni Chornogori z kurenya Shugaya Pereodyagnenih v odyag voyakiv Vermahtu radyanskih agentiv partizani sprijnyali za dezertiriv Yak svidchit Yakimiv upivci zazvichaj lishe obezzbroyuvali takih lyudej Prote Chornogora poslav po perekladacha Ce oznachalo proval Byelov i Kaminskij dobre ne volodili nimeckoyu Todi Kuznecov poprosiv zakuriti pidijshov pripaliti do gasovoyi lampi vityagnuv z pid svogo kashketa granatu j lig na neyi za odniyeyu z versij Kuznecov zaginuv u perestrilci Drugogo jogo suputnika partizani zastrelili vidrazu tretogo hocha jomu i vdalosya vistribnuti u vikno chergoyu z avtomata skosiv Yakimiv 5 listopada 1944 roku za vinyatkovu muzhnist i horobrist pri vikonanni postavlenih zavdan Kuznecov Mikola Ivanovich buv posmertno udostoyenij zvannya Geroj Radyanskogo Soyuzu Pislya smertiVprodovzh 1990 1991 rokiv u lvivskij presi z yavilasya nizka protestiv uchasnikiv ukrayinskogo pidpillya proti uvichnennya pam yati Kuznecova Rich u tomu sho na teroristichni akti Kuznecova v Rivnomu okupacijna nimecka vlada zazvichaj vidpovidala masovimi represiyami proti ukrayinciv Tozh rozpochalisya garyachi diskusiyi pro demontazh pam yatnika Kuznecovu na vulici 30 richchya Peremogi teper Svyencickogo Problemu virishili jogo zemlyaki yaki zaproponuvali viddati pam yatnik yim Nini vin stoyit u mistechku Talicya de Kuznecov navchavsya U 2000 roci u misku radu Lvova nadijshov list vid veteraniv Yekaterinburga z prohannyam pospriyati u perepohovanni Kuznecova v Yekaterinburzi Komisiya z vijskovih pohovan vidmovila yim Zamah Kuznecova na vicegubernatora Galichini O Bauera varto porivnyuvati z analogichnimi zamahami aliyantskoyi anglijskoyi agenturi na rejhs protektora Bogemiyi i Moraviyi R Gejdriha ta radyanskoyi na genkomisara Bilorusi V Kube Lishe v pershomu vipadku vidplatu komunistichnomu provokatoru bulo zdijsneno samimi nacionalnim ukrayinskimi silami todi yak v inshih dvoh vipadkah vid vidplatnih nimeckih represij poterpilo nasampered misceve cheske i biloruske naselennya NagorodiSRSR Orden Lenina nagorodzhenij dvichi 25 grudnya 1943 i 5 listopada 1944 Geroj Radyanskogo Soyuzu 5 listopada 1944 posmertno Medal Partizanovi Vitchiznyanoyi vijni 1 go stupenya 29 chervnya 1944 posmertno Tretij Rejh Zaliznij hrest 2 go i 1 go klasu yak lejtenant Paul Zibert dzherelo Ukrayina Medal Zahisniku Vitchizni 14 zhovtnya 1999 posmertno Medal 60 rokiv vizvolennya Ukrayini vid fashistskih zagarbnikiv 17 veresnya 2004 posmertno KinoHudozhni filmi ta postanovi Podvig razvedchika Kiyivska kinostudiya im O Dovzhenka 1947 Silnye duhom Sverdlovska kinostudiya 1967 Zagin osoblivogo priznachennya Sverdlovska kinostudiya 1987 Po lezviyu britvy 2014 Spektakl Perehozhu k dejstviyu Dokumentalni filmi Genij rozvidki Diversanti Ostannij bij Mikoli Kuznecova 2015 Rosiya rezhiser Igor HolodkovKnigiD N Medvedev Eto bylo pod Rovno 1948 D N Medvedev Silnye duhom roman Branko Kitanovich Chelovek kotoryj ne znal straha Gennadij Konstantinovich Konin Tak nachinalas legenda Viktor Ivanovich Kuznecov Lidiya Ivanovna Bryuhanova Razvedchik Nikolaj Kuznecov Viktor Ivanovich Kuznecov Lidiya Ivanovna Bryuhanova I stal razvedchikom Semyonov Valentin Gavrilovich Otryad osobogo naznacheniya Semonov buv zv yazkovim rozvidnika Nikolaj Gnidyuk Pryzhok v legendu Nikolaj Gnidyuk O chyom zveneli relsy Terentij Novak Poedinok Nikolaj Strutinskij Na beregah Goryni i Sluchi Nikolaj Strutinskij Podvig Albert Cessarskij Chekist Albert Cessarskij Zapiski partizanskogo vracha Sergej Petrovich Kuznecov Dmitrij Sergeevich Kuznecov Nikolaj Kuznecov Neprevzojdyonnaya legenda Kim Petrovich Zakalyuk Grachev Centru 1977 Vshanuvannya2233 Kuznyecov asteroyid nazvanij na chest shpiguna U 1977 2016 rokah misto Varash Rivnenskoyi oblasti malo nazvu Kuznecovsk Perejmenovane u 2016 roci zgidno z zakonom pro dekomunizaciyu 3 travnya 2022 roku demontovano pogruddya Kuznyecovu u Rivnomu PrimitkiKuznecov Nikolaj Ivanovich razvedchik Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1973 T 13 Konda Kun S 562 d Track Q649d Track Q17378135 Radio Svoboda Vladimir Voronov Zapovednik goblinov Zachem izuverov chekistov zasylali v nemeckij tyl 31 grudnya 2019 u Wayback Machine ros 14 12 2019 Arhiv originalu za 13 bereznya 2018 Procitovano 12 bereznya 2018 Tayemnicya zagibeli Mikoli Kuznecova lvivyes com ua ukr 14 chervnya 2022 Procitovano 22 chervnya 2022 Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 U Rivnomu demontuvali zirku z vichnogo vognyu orden i byust Kuznyecova na vijskovomu memoriali ChaRivne ua Procitovano 16 lipnya 2022 DzherelaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Kuznecov Mikola Ivanovich agent NKVS Bilenchuk P D Kuznecov Mikola Ivanovich Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2014 T 15 Kot Kuz 711 s ISBN 978 966 02 7305 4 Oleksandr Skipalskij O Ne virte kremlivskim scenaristam Volin 2012 24 kvitnya S 10 Mikola Kuznyecov data i misce smerti ne vstanovleni Viche Luck 27 09 2004 Oleg Romanchuk Nikolaj Kuznecov kinec legendi agenta terorista Universum 2007 Viktor Shpak Legendi Mikoli Kuznecova Uryadovij kur yer 30 07 2011 22 lyutogo 2014 u Wayback Machine Neizvestnyj Nikolaj Kuznecov Nezavisimoe voennoe obozrenie 1 travnya 2008 u Wayback Machine ros Nastoyashaya biografiya razvedchika Kuznecova FLB 22 grudnya 2007 u Wayback Machine ros Geroj z tragichnim vidtinkom RG 18 lipnya 2012 u Wayback Machine ros Rozvidnik Mikola Kuznyecov u Chernivcyah uporyadkuvannya primitki peredmova Yu S Gusara Pereklad z rosijskoyi movi S T Limar Hudozhnik V M Kogut Pislyamova general major I Pikuza Chernivci Bukovina 1990 24 s PosilannyaRomanyuk Mihajlo Vijskovi diyi viddiliv UPA zolochivskoyi okrugi v period nacistskoyi okupaciyi 22 veresnya 2016 u Wayback Machine