Круглоголовка-вертихвістка | ||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||
Phrynocephalus guttatus Gmelin, 1789 | ||||||||||||||||||||||||
Посилання | ||||||||||||||||||||||||
|
Круглоголовка-вертихвістка (Phrynocephalus guttatus) — вид ящірок родини агамових (Agamidae). Поширений у Центральній Азії та на півдні Росії. Мешканець піщаних пустель. Описано 4 підвиди.
Опис
Дрібна ящірка із загальною довжиною тіла (L.+ L.cd.) до 12 см. Довжина тіла від кінчика морди до клоаки (L.) 51 мм. Хвіст (L.cd.) майже в півтора рази перевищує довжину тулуба з головою: відношення L./L.cd. складає 0,56—0,88. Передній край морди досить похилий, ніздрі добре видно зверху. На верхній поверхні шиї немає поперечної складки шкіри. Основа хвоста приплющена, інша його частина в поперечному перерізі більш-менш кругла.
Лускатий покрив
Луска хребта трохи збільшена, частина її з реберцями, кінці яких трохи підведені. Спинно-бічна і бічна луска гладенька. На спині окремі луски або їх групи можуть бути трохи стовщені й підведені. Горлова і черевна луска гладенька. Грудна луска з реберцями, що переходять на кінчиках в гострі шипики. Четвертий палець задньої лапи знизу вкрито одним рядком підпальцевих пластинок, забезпечених 2—3 поздовжніми рядками реберець. На підпальцевих пластинках третього пальця єдиний ряд реберець, дуже зміщених у бік другого пальця.
Забарвлення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDFCb2NubHViMk5sY0doaGJIVnpYMmQxZEhSaGRIVnpYMkZzY0dobGNtRnJhV2xmTVRjeE56UTFPVFkwTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxUWFISjVibTlqWlhCb1lXeDFjMTluZFhSMFlYUjFjMTloYkhCb1pYSmhhMmxwWHpFM01UYzBOVGsyTkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Забарвлення і особливо візерунок дуже мінливі. Колір спини пісочно-сірий або бурувато-сірий із складним малюнком із крапок, плям і вигнутих смуг, які утворюють численні кільця і розводи. З боків хребта можуть бути більші темні плями. Голова зверху в темних звивистих лініях і цятках. Кінцівки зверху з нерізкими поперечними темними смугами. На верхній поверхні хвоста часто є світла, вузька, поздовжня смужка. Знизу тіло білого кольору. На нижній поверхні хвоста є 2—7 чорних поперечних смуг, кінець хвоста знизу чорний. У молодих особин проміжки між смугами на хвості жовті або жовтуваті.
Поширення
Поширений від західних кордонів Китаю через всю північну підзону пустель Казахстану, Узбекистану і Туркменістану до західного узбережжя . В європейській частині ареалу вид поширений на півдні Росії. За останніми даними, у Казахстані і Туркменістані ареал виду переривається — відбувається його фрагментація.
Особливості біології
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5TDFCb2NubHViMk5sY0doaGJIVnpYMmQxZEhSaGRIVnpYMVp2YkdkdlozSmhaREl1YW5Cbkx6STFNSEI0TFZCb2NubHViMk5sY0doaGJIVnpYMmQxZEhSaGRIVnpYMVp2YkdkdlozSmhaREl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Віддає перевагу піщаним ландшафтам із розрідженою рослинністю, іноді зустрічається в солончаковій пустелі, на схилах барханів. Здатна закопуватися в пісок за допомогою швидких коливальних рухів тіла. Риють нори завдовжки до 10—20 см, у вигляді похилого ходу, який закінчується невеликим розширенням.
Чисельність невисока. У Західному Казахстані за годинну екскурсію в типових біотопах зустрічається в середньому 1,2 особини, у Калмикії на такому ж маршруті — 3—3,5 ящірки.
Після зимівлі в залежності від району з'являється в другій половині березня — квітні. Ящірки риють нірки частіше біля основи кущиків. Влітку нори майже не використовуються, на ніч круглоголовки занурюються в пісок.
Харчується комахами, серед яких за зустрічальністю переважають [[мурашки і жуки. У раціоні також присутні прямокрилі, двокрилі, гусінь, клопи, павуки, метелики і навіть листя та насіння рослин. Для кращого травлення ковтає також пісок і камінчики.
Належить до яйцекладних ящірок. Статева зрілість може наставати вже у віці 12—13 місяців при довжині тіла (L.) 32—33 мм у самців та 35—37 мм у самиць. Період парування починається наприкінці квітня — на початку травня. Відкладання яєць відбувається двічі (дві кладки) з середини травня по липень. Молоді завдовжки 26—28 мм і масою тіла 0,6—0,9 г починають з'являтися в Дагестані із середини липня.
Охорона
Незважаючи на розірваність ареалу, стан більшості природних популяцій виду залишається більш-менш стабільним. Саме тому він, згідно Червоного списку МСОП, отримав охоронний статус «відносно благополучний вид».
Систематика
Описано 4 підвиди:
- Phrynocephalus guttatus guttatus;
- Phrynocephalus guttatus kuschakewitschi;
- Phrynocephalus guttatus kalmykus;
- Phrynocephalus guttatus salsatus.
Примітки
- Круглоголовка-вертіхвістка в Червоному списку МСОП
Література
- Атлас пресмыкающихся Северной Евразии / Ананьева Н. Б., Орлов Н. Л., Даревский И. С. и др. — СПб. : Зоологический институт РАН, 2004. — 232 с. (с. 57). —
- Банников А. Г., Даревский И. С., Рустамов А. К. Земноводные и пресмыкающиеся СССР : справочник-определитель. — М. : Мысль, 1971. — 596 с. (с. 123—124)
- Земноводные и пресмыкающиеся. Энциклопедия природы России / Ананьева Н. Б., Боркин Л. Я., Даревский И. С. и др. — М. : АБФ, 1998. — 576 с. (с. 258—260). —
- Определитель земноводных и пресмыкающихся фауны СССР / А. Г. Банников, И. С. Даревский, В. Г. Ищенко и др. — М. : Просвещение, 1977. — 415 с. (с. 127—128)
- Орлова В. Ф., Семенов Д. В. Природа России: Жизнь животных. Земноводные и пресмыкающиеся. — М. : Издательство АСТ, 1999. — 480 с. (с. 216—219). —
- Фауна Узбекской ССР. Т. 1. Земноводные и пресмыкающиеся / Богданов О. П. — Ташкент: Изд-во АН Узбекской ССР, 1960. — 260 с. (с. 101—106)
Посилання
- Animaldiversity : Phrynocephalus guttatus
- Phrynocephalus guttatus в Червоному списку МСОП
- / Reptile-database.reptarium.cz : Phrynocephalus reticulatus
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kruglogolovka vertihvistka Biologichna klasifikaciya Domen Yaderni Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Pidtip Cherepni Craniata Infratip Hrebetni Vertebrata Klas Plazuni Reptilia Ryad Luskati Squamata Pidryad Yashirki Lacertilia Rodina Agamovi Agamidae Pidrodina Agaminae Rid Kruglogolovka Phrynocephalus Vid Kruglogolovka vertihvistka Binomialna nazva Phrynocephalus guttatus Gmelin 1789 Posilannya Vikishovishe Phrynocephalus guttatus MSOP 157278 Kruglogolovka vertihvistka Phrynocephalus guttatus vid yashirok rodini agamovih Agamidae Poshirenij u Centralnij Aziyi ta na pivdni Rosiyi Meshkanec pishanih pustel Opisano 4 pidvidi OpisDribna yashirka iz zagalnoyu dovzhinoyu tila L L cd do 12 sm Dovzhina tila vid kinchika mordi do kloaki L 51 mm Hvist L cd majzhe v pivtora razi perevishuye dovzhinu tuluba z golovoyu vidnoshennya L L cd skladaye 0 56 0 88 Perednij kraj mordi dosit pohilij nizdri dobre vidno zverhu Na verhnij poverhni shiyi nemaye poperechnoyi skladki shkiri Osnova hvosta priplyushena insha jogo chastina v poperechnomu pererizi bilsh mensh krugla Luskatij pokriv Luska hrebta trohi zbilshena chastina yiyi z rebercyami kinci yakih trohi pidvedeni Spinno bichna i bichna luska gladenka Na spini okremi luski abo yih grupi mozhut buti trohi stovsheni j pidvedeni Gorlova i cherevna luska gladenka Grudna luska z rebercyami sho perehodyat na kinchikah v gostri shipiki Chetvertij palec zadnoyi lapi znizu vkrito odnim ryadkom pidpalcevih plastinok zabezpechenih 2 3 pozdovzhnimi ryadkami reberec Na pidpalcevih plastinkah tretogo palcya yedinij ryad reberec duzhe zmishenih u bik drugogo palcya Zabarvlennya Zabarvlennya i osoblivo vizerunok duzhe minlivi Kolir spini pisochno sirij abo buruvato sirij iz skladnim malyunkom iz krapok plyam i vignutih smug yaki utvoryuyut chislenni kilcya i rozvodi Z bokiv hrebta mozhut buti bilshi temni plyami Golova zverhu v temnih zvivistih liniyah i cyatkah Kincivki zverhu z nerizkimi poperechnimi temnimi smugami Na verhnij poverhni hvosta chasto ye svitla vuzka pozdovzhnya smuzhka Znizu tilo bilogo koloru Na nizhnij poverhni hvosta ye 2 7 chornih poperechnih smug kinec hvosta znizu chornij U molodih osobin promizhki mizh smugami na hvosti zhovti abo zhovtuvati PoshirennyaPoshirenij vid zahidnih kordoniv Kitayu cherez vsyu pivnichnu pidzonu pustel Kazahstanu Uzbekistanu i Turkmenistanu do zahidnogo uzberezhzhya V yevropejskij chastini arealu vid poshirenij na pivdni Rosiyi Za ostannimi danimi u Kazahstani i Turkmenistani areal vidu pererivayetsya vidbuvayetsya jogo fragmentaciya Osoblivosti biologiyiViddaye perevagu pishanim landshaftam iz rozridzhenoyu roslinnistyu inodi zustrichayetsya v solonchakovij pusteli na shilah barhaniv Zdatna zakopuvatisya v pisok za dopomogoyu shvidkih kolivalnih ruhiv tila Riyut nori zavdovzhki do 10 20 sm u viglyadi pohilogo hodu yakij zakinchuyetsya nevelikim rozshirennyam Chiselnist nevisoka U Zahidnomu Kazahstani za godinnu ekskursiyu v tipovih biotopah zustrichayetsya v serednomu 1 2 osobini u Kalmikiyi na takomu zh marshruti 3 3 5 yashirki Pislya zimivli v zalezhnosti vid rajonu z yavlyayetsya v drugij polovini bereznya kvitni Yashirki riyut nirki chastishe bilya osnovi kushikiv Vlitku nori majzhe ne vikoristovuyutsya na nich kruglogolovki zanuryuyutsya v pisok Harchuyetsya komahami sered yakih za zustrichalnistyu perevazhayut murashki i zhuki U racioni takozh prisutni pryamokrili dvokrili gusin klopi pavuki meteliki i navit listya ta nasinnya roslin Dlya krashogo travlennya kovtaye takozh pisok i kaminchiki Nalezhit do yajcekladnih yashirok Stateva zrilist mozhe nastavati vzhe u vici 12 13 misyaciv pri dovzhini tila L 32 33 mm u samciv ta 35 37 mm u samic Period paruvannya pochinayetsya naprikinci kvitnya na pochatku travnya Vidkladannya yayec vidbuvayetsya dvichi dvi kladki z seredini travnya po lipen Molodi zavdovzhki 26 28 mm i masoyu tila 0 6 0 9 g pochinayut z yavlyatisya v Dagestani iz seredini lipnya OhoronaNezvazhayuchi na rozirvanist arealu stan bilshosti prirodnih populyacij vidu zalishayetsya bilsh mensh stabilnim Same tomu vin zgidno Chervonogo spisku MSOP otrimav ohoronnij status vidnosno blagopoluchnij vid SistematikaOpisano 4 pidvidi Phrynocephalus guttatus guttatus Phrynocephalus guttatus kuschakewitschi Phrynocephalus guttatus kalmykus Phrynocephalus guttatus salsatus PrimitkiKruglogolovka vertihvistka v Chervonomu spisku MSOPLiteraturaAtlas presmykayushihsya Severnoj Evrazii Ananeva N B Orlov N L Darevskij I S i dr SPb Zoologicheskij institut RAN 2004 232 s s 57 ISBN 5 98092 007 2 Bannikov A G Darevskij I S Rustamov A K Zemnovodnye i presmykayushiesya SSSR spravochnik opredelitel M Mysl 1971 596 s s 123 124 Zemnovodnye i presmykayushiesya Enciklopediya prirody Rossii Ananeva N B Borkin L Ya Darevskij I S i dr M ABF 1998 576 s s 258 260 ISBN 5 87484 066 4 Opredelitel zemnovodnyh i presmykayushihsya fauny SSSR A G Bannikov I S Darevskij V G Ishenko i dr M Prosveshenie 1977 415 s s 127 128 Orlova V F Semenov D V Priroda Rossii Zhizn zhivotnyh Zemnovodnye i presmykayushiesya M Izdatelstvo AST 1999 480 s s 216 219 ISBN 5 237 01809 2 Fauna Uzbekskoj SSR T 1 Zemnovodnye i presmykayushiesya Bogdanov O P Tashkent Izd vo AN Uzbekskoj SSR 1960 260 s s 101 106 PosilannyaAnimaldiversity Phrynocephalus guttatus Phrynocephalus guttatus v Chervonomu spisku MSOP Reptile database reptarium cz Phrynocephalus reticulatus