Комітет Суспільної Самооборони «КОР» (КСС-КОР) (пол. Komitet Samoobrony Społecznej «KOR» — KSS KOR) — польська опозиційна організація, що функціонувала з 29 вересня 1977 року по 23 вересня 1981 року. Створена в результаті реорганізації Комітету Оборони Робітників, який після звільнення в липні 1977 р. репресованих виконав основні свої цілі для яких був створений. Ця організація, що мала первісною метою допомогу особам репресованим владою Польської Народної Республіки, стала також центром натхнення та формування принципів дії для широкого демократичного руху опозиційних до ПНР середовищ. Вона мала, також, значний вплив на розвиток подій серпня 1980 року і створення профспілки «Солідарність».
Комітет Суспільної Самооборони «КОР» | |
---|---|
пол. Komitet Samoobrony Społecznej „KOR” | |
Тип | політична організація |
Засновник | Антоній Мацеревич |
Засновано | 29 вересня 1977 |
Розпущено | 23 вересня 1981 |
Країна | ![]() |
Партнерство | Комітет Оборони Робітників |
Виникнення і цілі
29 вересня 1977 року відбулися збори КОР, на яких було ухвалено текст «Декларації Демократичного Руху», а також прийнято постанову про перетворення Комітету Оборони Робітників в Комітет Суспільної Самооборони «КОР». В КСС-КОР вступили всі члени КОР окрім трьох, які вже діяли в русі Захисту Прав Людини і Громадянина. Метою Комітету була боротьба за верховенство права і захист громадян від зловживань влади, а також дія на користь інституційного захисту громадянських свобод і підтримка громадських ініціатив, які б цьому сприяли. В ході зустрічі було прийнято рішення зберегти в назві «КОР», проте вже не в якості абревіатури, а радше як «розпізнавальний знак». КСС-КОР як і раніше повинен був надавати допомогу потерпілим у зв'язку з подіями в червні 1976 року. Крім того, завданнями КСС-КОР були:
- боротьба з репресіями, застосовуваними з політичних, світоглядних, релігійних чи расових мотивів і надання допомоги переслідуваним;
- боротьба з порушенням законності і допомога постраждалим в результаті цих порушень;
- боротьба за інституціональний захист прав і свобод громадян;
- висунення і захист будь-яких громадських ініціатив, спрямованих на реалізацію прав людини і громадянина.
Склад і принципи роботи
У склад Комітету, до якого вступили всі члени КОР, ввійшли і кілька молодих співпрацівників КОР (Северина Блумштайн, Конрад Білинський, Андрій Селінський, Ян Літинський, Збігнев Ромашевський і Генріх Вуйц), також до комітету приєдналися перебуваючий в еміграції Лешек Колаковський і пов'язана з католицьким серидовищем Марія Восєк. Нечисленні зміни складу мали місце в наступні роки, деякі члени померли. КСС-КОР нараховував разом 35 членів.
Як правило, один раз на місяць проходив збір у квартирі професора Едварда Липинського, на якому обговорювалися важливі питання і приймалися заяви на теми, пов'язані з цілями Комітету. Між зібраннями постійно працювала редакційна комісія КСС-КОР, на яку покладалося право видачі заяв з питань надзвичайних ситуацій, як правило, тих що стосувалися комуністичних репресій влади проти громадян, що займалися опозиційною діяльністю. Створено Раду Фонду Суспільної Самооборони, за участю о. Яна Зеї, Галини Миколайської, Яна Юзефа Ліпського, Яна Кєлановського, Едварда Липинського, Йосипа Рибицького і Вацлава Завадського, яка опікувалася фінансами руху і підтримувала різні опозиційні ініціативи.
До активістів, які справили найбільший вплив на формулювання цілей і принципів роботи КСС-КОР, а також активно формували ідеї у текстах публіцистичних статей, інтерв'ю та обговореннях належали Яцек Куронь, Адам Міхнік і Антоній Мацеревич.
Вся діяльність підтримувана і координована КСС-КОР відбувалася на наступних принципах: діяльність відкрита, але поза структурами контрольованими владою ПНР; без насильства (non-violence); самостійності окремих незалежних ініціатив; різних ступенів участі в опозиційному русі, що дозволяло включати до дій тих хто не був готовий ризикувати занадто багато. Перспективною метою було відновлення Польщею демократії та незалежності еволюційним шляхом, через діяльність незалежних громадських рухів, поступове розширення сфери свободи, переламуючи головні принципи державної організації ПНР — насамперед, контролю комуністичної партії над усіма сферами життям суспільства.
Діяльність
КСС-КОР кілька разів публікував заклики до громадськості, в яких вказував на поглиблення економічної кризи та конкретні її прояви. У листопаді 1977 року комітет розкрив засекречені раніше записи цензури ПНР, що стосувалися багатьох сфер життя держави, суспільства, культури та історії. У 1978 році Комітет опублікував дані про кризу системи надання ліків. У 1979 р. підтримав хартію Прав Робітників, підготовлену учасниками руху коровського, яка мала за мету створення незалежних профспілок. Комітет видавав також заяви, що стосувалися важливих дат в історії Польщі: 11 листопада 1978 року в часі святкування 60-ї річниці відновлення незалежності, чи в квітні 1979 року — в річницю катинського злочину.
КСС-КОР встановив у 1978 році. співпрацю з опозицією в Чехословаччині — Хартією 77, проводячи дві наради, на кордоні між державами, а потім публікуючи на сторінках «Критики» більш важливі програмні документи Хартії 77 і відомий есе Вацлава Гавела Сила безсилих. Комітет захищав репресованих чеських і словацьких опозиціонерів, зокрема, проводячи в листопаді 1979 року тижневе голодування в Соборі святого Хреста у Варшаві. Підтримував контакти з польською політичною еміграцією, у тому числі з паризькою «Культурою», польським урядом у вигнанні в Лондоні і польською радіостанцією «Вільна Європа». Неофіційними представниками комітету на Заході були — Лешек Колаковський, Олександра та Євген Смоляри. Про цілі і дії КСС-КОР повідомлялося і громадськість Заходу, зокрема в інтерв'ю, які надавалися зарубіжній пресі.
КСС-КОР підтримав страйки 1980 р., збирав дані про їхній хід і передавав інформацію на Захід, звідки вона поверталася через Радіо «Вільна Європа» і польський відділ BBC. Страйк на Гданській Верфі організував Богдан Борусевич, а Мирослав Хоєцький, Конрад Білинський і Єва Мілевіч допомогли створити поліграфічну базу страйкарів і редагували Страйковий Інформаційний Бюлетень «Солідарність». Співробітники КСС-КОР підтримували страйки і в інших місцях.
Активісти КСС-КОР були активні в організації профспілки «Солідарність», особливо в Мазурському, Гданському, Нижньо Сілезькому, Малопольському регіонах. Створювали профспілкові інформаційні бюлетені, в тому числі і загальнонаціональної «Агенції Солідарність» («AS»). В регіоні «Mazowsze» створили Центр Соціальних Досліджень (керівник Антоній Мацеревич), консультантами цього регіону були Яцек Куронь і Адам Міхнік, радником Краєвої Комісії був Яцек Куронь, її секретарем Анджей Целінський. В міру все активнішої участі членів і співробітників КСС-КОР у профспілковій діяльності, Комітет поступово став згортати свою діяльність. Його функції перебрала на себе «Солідарність». Офіційне припинення діяльності КСС-КОР сталося на I Національному З'їзді Делегатів профспілки «Солідарність» 23 вересня 1981 року.
Переслідування владою ПНР
Владою ПНР Комітет розглядався як незаконна організація. У відповідь на його діяльність прокуратура вела починаючи з 1977 розслідування, в рамках якого проводилися обшуки в квартирах, арешти, вилучення видань. Дії проти КСС-КОР вела і Служба Безпеки, вони включали стеження, прослуховування телефонів і квартир, затримання на 48 годин, спроби залякування співробітників Комітету. Рішення про масштабніші репресії могло прийняти тільки керівництво ПОРП, на що воно, однак, не пішло.
У перші місяці 1979 року проходило «протистояння», спрямоване, насамперед, на лекції Яцека Куроня та Адама Міхніка в рамках діяльності Товариства Наукових Курсів з участю активістів ZSMP і SZSP (Об'єднання Соціалістичної Польської Молоді і Соціалістичне об'єднання Польських Студентів). «Протистояння» закінчилося побиттям Генріха Вуйца і Матвія Куроня, сина Яцека. У грудні 1979 року. прокуратура ухвалила рішення про оголошення звинувачень 8 членам і партнерам КСС-КОР за ст. 276 пар 1 кодексу карного за «участь у організації Комітет Суспільної Самооборони „KOP“, діяльність якої носить злочинний характер, що полягає в розповсюдженні несанкціонованих видань…». 28 серпня 1980 року. було прийнято рішення про оголошення звинувачень 35 особам, з яких 28 були арештовані. Усіх їх відпустили після підписання серпневої угоди 31 серпня 1980 року, але розслідування тривало.
В часі Воєнного стану Головна Військова Прокуратура вела кримінальну справу «за спробу насильного повалення ладу ПНР», якою були охоплені активісти КСС-КОР. На початку вересня 1982 року було оголошено обвинувачення і заарештовано інтернованих від 13 грудня 1981 року.: Яцека Куроня, Адама Міхніка, Яна Літинського, Генріха Вуйца, а потім також Яна Юзефа Ліпського і Збігнєва Ромашевського. Після довгого розслідування проти чотирьох з перерахованих 13 липня 1984 р. розпочався процес, після чого у відповідності з оголошеною 22 липня цього року амністією всі вони були звільнені.
Примітки
- Opis przebiegu zob. A. Friszke, Czas KOR-u. Jacek Kuroń a geneza Solidarności, Kraków 2011, s. 246—263; J. Skórzyński, Siła bezsilnych. Historia Komitetu Obrony Robotników, Warszawa 2012, s. 265—271.
- Dokumenty Komitetu Obrony Robotników i Komitetu Samoobrony Społecznej «KOR», oprac. Andrzej Jastrzębski, Warszawa-Londyn 1994, s. 179—180.
- Dokumenty Komitetu Obrony Robotników…, s. 180.
- A. Friszke, Czas KOR-u. Jacek Kuroń a geneza Solidarności, Kraków 2011,.
- Dokumenty Komitetu Obrony Robotników…, s. 308—311.
- «Robotnik», KSS «OR», 18 VII 1979.
- «Krytyka» 1979, nr 5, s. 3–41.
- A. Friszke, «Rewolucja Solidarności 1980—1981», Warszawa 2015.
- A. Friszke, Czas KOR-u…, s. 316—322, 375—392, 461—469; Rozmowy na Zawracie. Taktyka walki z opozycją demokratyczną, październik 1976 — grudzień 1979, oprac. A. Friszke, M. Zaremba, ISP PAN, Warszawa 2008.
- A. Friszke, Czas KOR…, s. 567—568.
- Solidarność. XX lat historii, Oficyna Wydawnicza Volumen, Warszawa 2000, s. 295, 313.
Див. також
Посилання
- Archiwum KOR i KSS KOR [ 24 січня 2018 у Wayback Machine.]
- 40 lat KOR [ 12 вересня 2017 у Wayback Machine.] — strona o 40 rocznicy powstania KSS KOR.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Komitet Suspilnoyi Samooboroni KOR KSS KOR pol Komitet Samoobrony Spolecznej KOR KSS KOR polska opozicijna organizaciya sho funkcionuvala z 29 veresnya 1977 roku po 23 veresnya 1981 roku Stvorena v rezultati reorganizaciyi Komitetu Oboroni Robitnikiv yakij pislya zvilnennya v lipni 1977 r represovanih vikonav osnovni svoyi cili dlya yakih buv stvorenij Cya organizaciya sho mala pervisnoyu metoyu dopomogu osobam represovanim vladoyu Polskoyi Narodnoyi Respubliki stala takozh centrom nathnennya ta formuvannya principiv diyi dlya shirokogo demokratichnogo ruhu opozicijnih do PNR seredovish Vona mala takozh znachnij vpliv na rozvitok podij serpnya 1980 roku i stvorennya profspilki Solidarnist Komitet Suspilnoyi Samooboroni KOR pol Komitet Samoobrony Spolecznej KOR Tippolitichna organizaciyaZasnovnikAntonij MacerevichZasnovano29 veresnya 1977Rozpusheno23 veresnya 1981Krayina Polska Narodna RespublikaPartnerstvoKomitet Oboroni RobitnikivViniknennya i cili29 veresnya 1977 roku vidbulisya zbori KOR na yakih bulo uhvaleno tekst Deklaraciyi Demokratichnogo Ruhu a takozh prijnyato postanovu pro peretvorennya Komitetu Oboroni Robitnikiv v Komitet Suspilnoyi Samooboroni KOR V KSS KOR vstupili vsi chleni KOR okrim troh yaki vzhe diyali v rusi Zahistu Prav Lyudini i Gromadyanina Metoyu Komitetu bula borotba za verhovenstvo prava i zahist gromadyan vid zlovzhivan vladi a takozh diya na korist institucijnogo zahistu gromadyanskih svobod i pidtrimka gromadskih iniciativ yaki b comu spriyali V hodi zustrichi bulo prijnyato rishennya zberegti v nazvi KOR prote vzhe ne v yakosti abreviaturi a radshe yak rozpiznavalnij znak KSS KOR yak i ranishe povinen buv nadavati dopomogu poterpilim u zv yazku z podiyami v chervni 1976 roku Krim togo zavdannyami KSS KOR buli borotba z represiyami zastosovuvanimi z politichnih svitoglyadnih religijnih chi rasovih motiviv i nadannya dopomogi peresliduvanim borotba z porushennyam zakonnosti i dopomoga postrazhdalim v rezultati cih porushen borotba za institucionalnij zahist prav i svobod gromadyan visunennya i zahist bud yakih gromadskih iniciativ spryamovanih na realizaciyu prav lyudini i gromadyanina Sklad i principi robotiU sklad Komitetu do yakogo vstupili vsi chleni KOR vvijshli i kilka molodih spivpracivnikiv KOR Severina Blumshtajn Konrad Bilinskij Andrij Selinskij Yan Litinskij Zbignev Romashevskij i Genrih Vujc takozh do komitetu priyednalisya perebuvayuchij v emigraciyi Leshek Kolakovskij i pov yazana z katolickim seridovishem Mariya Vosyek Nechislenni zmini skladu mali misce v nastupni roki deyaki chleni pomerli KSS KOR narahovuvav razom 35 chleniv Yak pravilo odin raz na misyac prohodiv zbir u kvartiri profesora Edvarda Lipinskogo na yakomu obgovoryuvalisya vazhlivi pitannya i prijmalisya zayavi na temi pov yazani z cilyami Komitetu Mizh zibrannyami postijno pracyuvala redakcijna komisiya KSS KOR na yaku pokladalosya pravo vidachi zayav z pitan nadzvichajnih situacij yak pravilo tih sho stosuvalisya komunistichnih represij vladi proti gromadyan sho zajmalisya opozicijnoyu diyalnistyu Stvoreno Radu Fondu Suspilnoyi Samooboroni za uchastyu o Yana Zeyi Galini Mikolajskoyi Yana Yuzefa Lipskogo Yana Kyelanovskogo Edvarda Lipinskogo Josipa Ribickogo i Vaclava Zavadskogo yaka opikuvalasya finansami ruhu i pidtrimuvala rizni opozicijni iniciativi Do aktivistiv yaki spravili najbilshij vpliv na formulyuvannya cilej i principiv roboti KSS KOR a takozh aktivno formuvali ideyi u tekstah publicistichnih statej interv yu ta obgovorennyah nalezhali Yacek Kuron Adam Mihnik i Antonij Macerevich Vsya diyalnist pidtrimuvana i koordinovana KSS KOR vidbuvalasya na nastupnih principah diyalnist vidkrita ale poza strukturami kontrolovanimi vladoyu PNR bez nasilstva non violence samostijnosti okremih nezalezhnih iniciativ riznih stupeniv uchasti v opozicijnomu rusi sho dozvolyalo vklyuchati do dij tih hto ne buv gotovij rizikuvati zanadto bagato Perspektivnoyu metoyu bulo vidnovlennya Polsheyu demokratiyi ta nezalezhnosti evolyucijnim shlyahom cherez diyalnist nezalezhnih gromadskih ruhiv postupove rozshirennya sferi svobodi perelamuyuchi golovni principi derzhavnoyi organizaciyi PNR nasampered kontrolyu komunistichnoyi partiyi nad usima sferami zhittyam suspilstva DiyalnistKSS KOR kilka raziv publikuvav zakliki do gromadskosti v yakih vkazuvav na pogliblennya ekonomichnoyi krizi ta konkretni yiyi proyavi U listopadi 1977 roku komitet rozkriv zasekrecheni ranishe zapisi cenzuri PNR sho stosuvalisya bagatoh sfer zhittya derzhavi suspilstva kulturi ta istoriyi U 1978 roci Komitet opublikuvav dani pro krizu sistemi nadannya likiv U 1979 r pidtrimav hartiyu Prav Robitnikiv pidgotovlenu uchasnikami ruhu korovskogo yaka mala za metu stvorennya nezalezhnih profspilok Komitet vidavav takozh zayavi sho stosuvalisya vazhlivih dat v istoriyi Polshi 11 listopada 1978 roku v chasi svyatkuvannya 60 yi richnici vidnovlennya nezalezhnosti chi v kvitni 1979 roku v richnicyu katinskogo zlochinu KSS KOR vstanoviv u 1978 roci spivpracyu z opoziciyeyu v Chehoslovachchini Hartiyeyu 77 provodyachi dvi naradi na kordoni mizh derzhavami a potim publikuyuchi na storinkah Kritiki bilsh vazhlivi programni dokumenti Hartiyi 77 i vidomij ese Vaclava Gavela Sila bezsilih Komitet zahishav represovanih cheskih i slovackih opozicioneriv zokrema provodyachi v listopadi 1979 roku tizhneve goloduvannya v Sobori svyatogo Hresta u Varshavi Pidtrimuvav kontakti z polskoyu politichnoyu emigraciyeyu u tomu chisli z parizkoyu Kulturoyu polskim uryadom u vignanni v Londoni i polskoyu radiostanciyeyu Vilna Yevropa Neoficijnimi predstavnikami komitetu na Zahodi buli Leshek Kolakovskij Oleksandra ta Yevgen Smolyari Pro cili i diyi KSS KOR povidomlyalosya i gromadskist Zahodu zokrema v interv yu yaki nadavalisya zarubizhnij presi KSS KOR pidtrimav strajki 1980 r zbirav dani pro yihnij hid i peredavav informaciyu na Zahid zvidki vona povertalasya cherez Radio Vilna Yevropa i polskij viddil BBC Strajk na Gdanskij Verfi organizuvav Bogdan Borusevich a Miroslav Hoyeckij Konrad Bilinskij i Yeva Milevich dopomogli stvoriti poligrafichnu bazu strajkariv i redaguvali Strajkovij Informacijnij Byuleten Solidarnist Spivrobitniki KSS KOR pidtrimuvali strajki i v inshih miscyah Aktivisti KSS KOR buli aktivni v organizaciyi profspilki Solidarnist osoblivo v Mazurskomu Gdanskomu Nizhno Silezkomu Malopolskomu regionah Stvoryuvali profspilkovi informacijni byuleteni v tomu chisli i zagalnonacionalnoyi Agenciyi Solidarnist AS V regioni Mazowsze stvorili Centr Socialnih Doslidzhen kerivnik Antonij Macerevich konsultantami cogo regionu buli Yacek Kuron i Adam Mihnik radnikom Krayevoyi Komisiyi buv Yacek Kuron yiyi sekretarem Andzhej Celinskij V miru vse aktivnishoyi uchasti chleniv i spivrobitnikiv KSS KOR u profspilkovij diyalnosti Komitet postupovo stav zgortati svoyu diyalnist Jogo funkciyi perebrala na sebe Solidarnist Oficijne pripinennya diyalnosti KSS KOR stalosya na I Nacionalnomu Z yizdi Delegativ profspilki Solidarnist 23 veresnya 1981 roku Peresliduvannya vladoyu PNRVladoyu PNR Komitet rozglyadavsya yak nezakonna organizaciya U vidpovid na jogo diyalnist prokuratura vela pochinayuchi z 1977 rozsliduvannya v ramkah yakogo provodilisya obshuki v kvartirah areshti viluchennya vidan Diyi proti KSS KOR vela i Sluzhba Bezpeki voni vklyuchali stezhennya prosluhovuvannya telefoniv i kvartir zatrimannya na 48 godin sprobi zalyakuvannya spivrobitnikiv Komitetu Rishennya pro masshtabnishi represiyi moglo prijnyati tilki kerivnictvo PORP na sho vono odnak ne pishlo U pershi misyaci 1979 roku prohodilo protistoyannya spryamovane nasampered na lekciyi Yaceka Kuronya ta Adama Mihnika v ramkah diyalnosti Tovaristva Naukovih Kursiv z uchastyu aktivistiv ZSMP i SZSP Ob yednannya Socialistichnoyi Polskoyi Molodi i Socialistichne ob yednannya Polskih Studentiv Protistoyannya zakinchilosya pobittyam Genriha Vujca i Matviya Kuronya sina Yaceka U grudni 1979 roku prokuratura uhvalila rishennya pro ogoloshennya zvinuvachen 8 chlenam i partneram KSS KOR za st 276 par 1 kodeksu karnogo za uchast u organizaciyi Komitet Suspilnoyi Samooboroni KOP diyalnist yakoyi nosit zlochinnij harakter sho polyagaye v rozpovsyudzhenni nesankcionovanih vidan 28 serpnya 1980 roku bulo prijnyato rishennya pro ogoloshennya zvinuvachen 35 osobam z yakih 28 buli areshtovani Usih yih vidpustili pislya pidpisannya serpnevoyi ugodi 31 serpnya 1980 roku ale rozsliduvannya trivalo V chasi Voyennogo stanu Golovna Vijskova Prokuratura vela kriminalnu spravu za sprobu nasilnogo povalennya ladu PNR yakoyu buli ohopleni aktivisti KSS KOR Na pochatku veresnya 1982 roku bulo ogolosheno obvinuvachennya i zaareshtovano internovanih vid 13 grudnya 1981 roku Yaceka Kuronya Adama Mihnika Yana Litinskogo Genriha Vujca a potim takozh Yana Yuzefa Lipskogo i Zbignyeva Romashevskogo Pislya dovgogo rozsliduvannya proti chotiroh z pererahovanih 13 lipnya 1984 r rozpochavsya proces pislya chogo u vidpovidnosti z ogoloshenoyu 22 lipnya cogo roku amnistiyeyu vsi voni buli zvilneni PrimitkiOpis przebiegu zob A Friszke Czas KOR u Jacek Kuron a geneza Solidarnosci Krakow 2011 s 246 263 J Skorzynski Sila bezsilnych Historia Komitetu Obrony Robotnikow Warszawa 2012 s 265 271 Dokumenty Komitetu Obrony Robotnikow i Komitetu Samoobrony Spolecznej KOR oprac Andrzej Jastrzebski Warszawa Londyn 1994 s 179 180 Dokumenty Komitetu Obrony Robotnikow s 180 A Friszke Czas KOR u Jacek Kuron a geneza Solidarnosci Krakow 2011 Dokumenty Komitetu Obrony Robotnikow s 308 311 Robotnik KSS OR 18 VII 1979 Krytyka 1979 nr 5 s 3 41 A Friszke Rewolucja Solidarnosci 1980 1981 Warszawa 2015 A Friszke Czas KOR u s 316 322 375 392 461 469 Rozmowy na Zawracie Taktyka walki z opozycja demokratyczna pazdziernik 1976 grudzien 1979 oprac A Friszke M Zaremba ISP PAN Warszawa 2008 A Friszke Czas KOR s 567 568 Solidarnosc XX lat historii Oficyna Wydawnicza Volumen Warszawa 2000 s 295 313 Div takozhKomitet Oboroni RobitnikivPosilannyaArchiwum KOR i KSS KOR 24 sichnya 2018 u Wayback Machine 40 lat KOR 12 veresnya 2017 u Wayback Machine strona o 40 rocznicy powstania KSS KOR