Жовтий імператор або Хуан-ді (кит. 黄帝, трансліт. huángdì) — легендарний правитель Китаю, культурний герой та персонаж традиційної китайської релігії. Вважається пращуром усіх китайців, борцем зі злими богами, духами й варварами, засновником даосизму та винахідником багатьох культурних благ. Головна фігура китайського фундаційного міфу. Сима Цянь запровадив традицію вважати Хуан-ді першим історичним правителем Китаю.
Жовтий імператор кит. 黃帝 | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
бл. 2600 до н. е. | ||
Наступник: | Шао Хао | |
Народження: | Пекін | |
Смерть: | ||
Поховання: | Мавзолей Хуан-ді | |
Країна: | d | |
Батько: | d | |
Мати: | d | |
Шлюб: | d, Лей Цзу і d | |
Діти: | Шао Хао і d | |
|
Імена
Власне ім'я цього персонажа — Ґунсунь Сюаньюань (кит. 公孫軒轅). Також знаний як Сюаньюань-ши (кит. 轩辕氏) чи Юсюн-ши (кит. 有熊氏). Ім'я Хуан-ді, що зазвичай перекладається як Жовтий імператор, пов'язане з символічним кольором землі, зі стихією якої ототожнювалася епоха його правління. За династії Хань його почали величати Жовтим богом, так само, як і верховного бога Шан-ді.
Хуан-ді в міфах і легендах
Культурний герой
Його матір'ю була Фубао чи Юцяо з племені юцзяо, батьком іноді вказується вождь Шао-дань. Ґунсунь Сюаньюань був зачатий блискавкою, що вдарила з сузір'я Великого Ковша, його мати була вагітна 26 місяців, а народившись, хлопчик одразу вмів розмовляти. Згідно з апокрифічними текстами, що супроводжують , Ґунсунь Сюаньюань походив від частки сутності Шан-ді. Місцем його народження вважається Цюйфу. Іноді описується, що він мав чотири обличчя. За деякими переказами бог сонця та вогню був його братом і обоє поділили Піднебесну між собою порівну.
Ґунсунь Сюаньюань ріс землеробом у Чжуолу, де приборкав шістьох звірів: чорного й бурого ведмедів, тигра, та міфічних пі, чу і сю (ведмедів, тигрів, лисиць, пантер і рисей за іншими згадками). Успадкувавши трон, отримав ім'я Хуан-ді. Винайшов сокиру, ступку, лук і стріли, халат і черевики. Він навчив людей копати колодязі, майструвати вози і човни, виготовляти музичні інструменти. Йому також приписується винайдення органів влади і монет. Хуан-ді продовжив справу Шень-нуна з вивчення лікарських рослин. Літописець Хуан-ді на ім'я Цан-цзє винайшов ієрогліфічну писемність, а Жун Чен створив календар. За деякими переказами, Хуан-ді перший став розділяти одяг на чоловічий і жіночий. Богиня навчила Хуан-ді даоських сексуальних практик для збереження молодості, та законів ведення війни. Здійснивши подорож на схід до моря, Хуан-ді зустрів звіра Байцзе, котрий розповів йому всі таємниці про злих духів. Хуан-ді приписується проголошення основ даосизму, що потім були використані Лао-цзи.
Боротьба з Чі-ю
Якось бог сонця Ян-ді відмовився сплатити Хуан-ді данину. Жовтий імператор зібрав звірів — тигрів, ведмедів та інших хижаків, яких раніше приборкав, і вирушив на битву з Ян-ді, У якій переміг. Місце тієї битви відоме як Баньцюань.
У Ян-ді був міністр чи нащадок на ім'я , напів-людина, напів-звір, видатний чаклун і винахідник 5-и видів зброї. Часом згадується, що Чі-ю мав людське тіло, шість пташиних ніг, вісім рук, чотири ока і ріг. Він збунтувався проти Ян-ді, узурпував владу в його володіннях і пішов війною на Хуан-ді. За іншою версією, він задумав помститися за вбивство Ян-ді. Чі-ю зібрав армію з 81-го чи 88-и шестируких братів-велетнів і 9-и племен південних варварів. Біля міста Чжуолу відбулася битва армії Чі-ю проти армії Хуан-ді, що складалася з безлічі союзних людей і духів. Однак, сили Чі-ю переважали, він наслав на ворогів триденний туман і Хуан-ді опинився на межі поразки. Проте мудрець Фен-хоу (за іншими версіями сам Жовтий імператор) змайстрував механічний компас — «візок, який вказує південь», із допомогою якого вивів військо з туману. За допомогою своєї дочки, богині посухи Но-ба (інакше знана як просто ), Хуан-ді розвіяв туман. На бік Жовтого імператора став бог вітру , котрий замів ворогам шлях, а бог дощу перетворив пил на бруд. Подекуди стверджується, що Фен-бо бився на боці Чі-ю.
Тоді Чі-ю з допомогою своїх підданих зачаклував армію Хуан-ді звуками, змусивши заціпеніти. Хуан-ді у свою чергу наказав грати в роги, звук яких нагадував ревіння дракона. Злякавшись, союзники Чі-ю відступили. Хуан-ді наказав розшукати одноногого бика куя, вбити його і зробити зі шкури барабан, а з його кісток — палички. Б'ючи в цей барабан, Хуан-ді спричинив такий гуркіт, що ворожі сили розбіглися, а Чі-ю втратив здатність чаклувати.
Зазнавши поразки, Чі-ю заручився підтримкою велетня (або племені велетнів із такою ж назвою). Хуан-ді звернувся за допомогою до богині Сюань-нюй, аби вона навчила його таємниць ведення війни. Вона вручила Хуан-ді численні чарівні речі та навчила його як правильно воювати. Дракон Ін-лун здолав Куа-фу та братів-велетнів Чі-ю. Хуан-ді схопив лиходія та стратив його на горі Лішан. Його кінцівки відрубали та розкидали по різних землях, де потім було споруджено гробниці. Там, де викинули зброю Чі-ю, виріс гай червоних кленів, у якому відтоді чутно нарікання Чі-ю на несправедливе покарання. Тіло та голову Чі-ю закопали під пагорбами в Шендуні та Січжоу. Соляне озеро біля Січжоу через це стало червоним і з нього піднімалися червоні випари. Місцеві жителі вшановували Чі-ю ще в часи династії Хань, тобто, майже за 2 тис. років після його загибелі.
Також згадується, що після поразки Чі-ю, Ян-ді обернувся проти Хуан-ді. Той переміг знову та відібрав у Ян-ді владу. Після війни з Чі-ю народ зазнав злиднів і задумав збунтуватися. Хуан-ді намалював Чі-ю і показав його бунтарям, після чого ті втихомирилися. На честь перемоги Жовтий імператор влаштував святкування, та якому придумав танець з 10-и рухів, який зображав події битви з Чі-ю. Богиня Ба, витративши свої сили, не могла більше повернутися на небо, тому лишилася на землі на горі Куньлунь. Коли вона спускалася звідти, наставала посуха.
Спадок і смерть
У Хуан-ді було багато дружин і 25 синів, 14 із яких заснували великі роди. Правління Хуан-ді тривало 300 років. Незадовго до його смерті на землі з'явилися цілінь і фенікс, які означали, що той правив мудро. Наприкінці життя Хуан-ді зібрав мідь на горі Цзіншань і вилив з неї триногий глек. Тоді з неба спустився дракон, Хуан-ді вхопився за його вус і злетів на небо. Даоси вважали, що Хуан-ді перед цим пізнав Дао і став безсмертним. Тому в його могилі, за переказом, лежали тільки плащ і капелюх чи посох. Відомо про одразу два мавзолеї Хуан-ді в провінції Шенсі, а також по одній в Хенань, Хебей і Ганьсу.
Історичність Хуан-ді
Сима Цянь в «Історичних записах» (94 до н. е.) запровадив традицію вважати Хуан-ді першим історичним правителем Китаю, тоді як відомості про раніших вважав надто легендарними. У 79 році до н. е. сановник Лю Фуліна, Чжан Шоуван, вирахував, що Хуан-ді правив 6 тис. років тому. Проте імператорський двір відхилив визнання такого датування, дотримуючись думки, що минуло 3629 років. Італійський єзуїт, місіонер Мартіно Мартіні в 1658 році опублікував своє дослідження, згідно з яким Хуан-ді зійшов на престол у 2697 році до н. е. На відміну від Сима Цяня, він вів відлік китайських історичних правителів від Фу-сі. Думки про таке ж датування дотримувався місіонер Філіп Куплет у праці 1686 року. Ці дослідження спричинили інтерес у Європі з огляду на їх порівняння з біблійною хронологією.
Із 1903 трапляється використання дати 2697 рік до н. е. як точки відліку китайського календаря. На початку XX століття зустрічалися й інші датування. Так, революційна організація Тунменхой вважала першим роком 2696 до н. е. Канонознавець Лю Шіпей вів відлік від 2711 до н. е. У 1920-і такі історики, як Гу Цзеган стверджували, що Хуан-ді первісно був божеством, яке в Епоху воюючих царств стали раціонально описувати як обожненого правителя. Французькі історики Анрі Масперо та Марсель Гране погоджувалися між собою, що Хуан-ді — це історизований персонаж легенд.
Галерея
- Скульптура Жовтого імператора в Забороненому місті
- Одна з двох 6-метрових черепах на місці народження Жовтого імператора (м. Цюйфу)
- Шоу цю (Пагорб довголіття) на місці народження Жовтого імператора
- Статуя Хуан-ді в його храмі в Сіньчжені
- Скульптура Хуан-ді та його брата Ян-ді в Хенані
Див. також
Примітки
- «Huang Ti» [ 3 квітня 2019 у Wayback Machine.]. Random House Webster's Unabridged Dictionary.
- Dai, Yi.; Gong, Shuduo.; 戴逸.; 龔書鐸.; Zhongguo shi xue hui.; 中國史學會. (2002). Zhongguo tong shi xue sheng cai tu ban : Shi qian, Xia, Shang, Xi Zhou (вид. Xianggang di 1 ban xiu ding ben). Xianggang: Zhi neng jiao yu chu ban she. с. 33. ISBN . OCLC 58654410.
- Walters, Derek, 1936- (2005). The complete guide to Chinese astrology : the most comprehensive study of the subject ever published in the English language. London: Watkins. с. 39. ISBN . OCLC 56965195.
- Olberding, Amy.; Ivanhoe, P. J. (2011). Mortality in traditional Chinese thought. Albany: State University of New York Press. с. 13—36. ISBN . OCLC 729244807.
- Chung-kuo yen chiu (фр.). L'Association. 1990. с. 142.
- Zhuo, Xinping (26 грудня 2017). (англ.). Springer. с. 51. ISBN . Архів оригіналу за 10 листопада 2020. Процитовано 9 листопада 2020.
- compiled by Yves Bonnefoy ; translated under the direction of Wendy Doniger by Gerald Honigsblum [] та ін. (1993). Asian mythologies. Chicago: University of Chicago Press. с. 246. ISBN . OCLC 26973661.
{{}}
: Явне використання «та ін.» у:|last=
() - Chen, Lianshan (25 серпня 2011). (англ.). Cambridge University Press. с. 52—60. ISBN . Архів оригіналу за 9 листопада 2020. Процитовано 9 листопада 2020.
- Yang, Lihui; An, Deming; Turner, Jessica Anderson (2008). (англ.). Oxford University Press. с. 138. ISBN . Архів оригіналу за 10 листопада 2020. Процитовано 9 листопада 2020.
- Lagerwey, John.; Kalinowski, Marc. (2009-). Early Chinese religion (22-28) . Leiden: Brill. ISBN . OCLC 647892979.
- Dai, Yi.; Gong, Shuduo.; 戴逸.; 龔書鐸.; Zhongguo shi xue hui.; 中國史學會. (2002). Zhongguo tong shi xue sheng cai tu ban : Shi qian, Xia, Shang, Xi Zhou (вид. Xianggang di 1 ban xiu ding ben). Xianggang: Zhi neng jiao yu chu ban she. с. 32. ISBN . OCLC 58654410.
- Birrell, Anne. (1999, ©1993). Chinese mythology : an introduction (вид. John Hopkins paperbacks ed). Baltimore: Johns Hopkins University Press. с. 48. ISBN . OCLC 41450453.
- . Encyclopedia Britannica (англ.). Архів оригіналу за 4 листопада 2021. Процитовано 10 листопада 2020.
- Cahill, Suzanne E. (1992-01). Sublimation in Medieval China: The Case of the Mysterious Woman of the Nine Heavens. Journal of Chinese Religions (англ.). Т. 20, № 1. с. 91—102. doi:10.1179/073776992805307692. ISSN 0737-769X. Процитовано 10 листопада 2020.
- Ge, Hong, (Jin); 葛洪, (晉) (2005[min 94]). Bao pu zi nei pian (вид. Er ban). Tai bei shi: Tai wan gu ji. с. 474. ISBN . OCLC 82333353.
- Windridge, C. (2003). Tong Sing : the Chinese book of wisdom : based on the Ancient Chinese Almanac (вид. Rev. and updated ed). New York: Barnes & Noble Books. с. 59, 107. ISBN . OCLC 54439373.
- . ctext.org (zh-CN) . Архів оригіналу за 3 грудня 2020. Процитовано 10 листопада 2020.
- Theobald, Ulrich. . www.chinaknowledge.de (англ.). Архів оригіналу за 21 січня 2021. Процитовано 10 листопада 2020.
- Wang, Hengwei.; 王恆偉. (2005). Zhongguo li shi jiang tang (вид. Chu ban). Xianggang: Zhonghua shu ju (Xianggang) you xian gong si. с. 11—13. ISBN . OCLC 70287133.
- Yang, Lihui; An, Deming; Turner, Jessica Anderson (2008). (англ.). Oxford University Press. с. 93. ISBN . Архів оригіналу за 9 листопада 2020. Процитовано 9 листопада 2020.
- Allan, Tony; Phillips, Charles (15 грудня 2011). (англ.). The Rosen Publishing Group, Inc. с. 58. ISBN . Архів оригіналу за 19 листопада 2020. Процитовано 9 листопада 2020.
- Glahn, Richard von; Glahn, University Richard Von (20 квітня 2004). (англ.). University of California Press. с. 39—41. ISBN . Архів оригіналу за 10 листопада 2020. Процитовано 9 листопада 2020.
- Haw, Stephen G. (2007). Beijing : a concise history. London: Routledge. с. 15—16. ISBN . OCLC 85770905.
- Dikötter, Frank. (1997). The construction of racial identities in China and Japan : historical and contemporary perspectives. Honolulu: University of Hawai'i Press. с. 81—83. ISBN . OCLC 35637343.
- . www.china.org.cn. Архів оригіналу за 27 липня 2020. Процитовано 9 листопада 2020.
- Loewe, Michael. (2000). A biographical dictionary of the Qin, former Han and Xin periods, 221 BC - AD 24. Leiden: Brill. с. 691. ISBN . OCLC 43641381.
- Mungello, D. E. (David Emil), 1943- (1989). . Honolulu: University of Hawaii Press. с. 132. ISBN . OCLC 18560845. Архів оригіналу за 5 червня 2020. Процитовано 10 листопада 2020.
- Lach, Donald F. (Donald Frederick), 1917-2000. Asia in the making of Europe. Chicago. с. 1683. ISBN . OCLC 295911.
- Mungello, D. E. (David Emil), 1943- (1989). . Honolulu: University of Hawaii Press. с. 133. ISBN . OCLC 18560845. Архів оригіналу за 5 червня 2020. Процитовано 10 листопада 2020.
- Mungello, D. E. (David Emil), 1943- (1989). . Honolulu: University of Hawaii Press. с. 116. ISBN . OCLC 18560845. Архів оригіналу за 5 червня 2020. Процитовано 10 листопада 2020.
- Wilkinson, Endymion Porter. (2013, ©2012). Chinese history : a new manual (вид. 2nd rev. ed). Cambridge, MA: Harvard University Asia Center. с. 519. ISBN . OCLC 792887523.
- Kaske, Elisabeth. (2008). The politics of language in Chinese education, 1895-1919. Leiden, NE: Brill. с. 345. ISBN . OCLC 317454513.
- Lagerwey, John.; Kalinowski, Marc. (2009-). Early Chinese religion. Leiden: Brill. с. 545. ISBN . OCLC 647892979.
- Lagerwey, John.; Kalinowski, Marc. (2009-). Early Chinese religion. Leiden: Brill. с. 545—546. ISBN . OCLC 647892979.
Література
- Anne Birell: Chinese Mythology. An introduction. Johns Hopkins University Press, Baltimore MD u. a. 1993, .
Посилання
- Гуан Ті // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
![]() | Це незавершена стаття про даосизм. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zhovtij imperator abo Huan di kit 黄帝 translit huangdi legendarnij pravitel Kitayu kulturnij geroj ta personazh tradicijnoyi kitajskoyi religiyi Vvazhayetsya prashurom usih kitajciv borcem zi zlimi bogami duhami j varvarami zasnovnikom daosizmu ta vinahidnikom bagatoh kulturnih blag Golovna figura kitajskogo fundacijnogo mifu Sima Cyan zaprovadiv tradiciyu vvazhati Huan di pershim istorichnim pravitelem Kitayu Zhovtij imperator kit 黃帝 1 j Imperator Kitayu bl 2600 do n e Nastupnik Shao Hao Narodzhennya PekinSmert Pohovannya Mavzolej Huan diKrayina dBatko dMati dShlyub d Lej Czu i dDiti Shao Hao i d Mediafajli b u VikishovishiImenaVlasne im ya cogo personazha Gunsun Syuanyuan kit 公孫軒轅 Takozh znanij yak Syuanyuan shi kit 轩辕氏 chi Yusyun shi kit 有熊氏 Im ya Huan di sho zazvichaj perekladayetsya yak Zhovtij imperator pov yazane z simvolichnim kolorom zemli zi stihiyeyu yakoyi ototozhnyuvalasya epoha jogo pravlinnya Za dinastiyi Han jogo pochali velichati Zhovtim bogom tak samo yak i verhovnogo boga Shan di Huan di v mifah i legendahKulturnij geroj Jogo matir yu bula Fubao chi Yucyao z plemeni yuczyao batkom inodi vkazuyetsya vozhd Shao dan Gunsun Syuanyuan buv zachatij bliskavkoyu sho vdarila z suzir ya Velikogo Kovsha jogo mati bula vagitna 26 misyaciv a narodivshis hlopchik odrazu vmiv rozmovlyati Zgidno z apokrifichnimi tekstami sho suprovodzhuyut Gunsun Syuanyuan pohodiv vid chastki sutnosti Shan di Miscem jogo narodzhennya vvazhayetsya Cyujfu Inodi opisuyetsya sho vin mav chotiri oblichchya Za deyakimi perekazami bog soncya ta vognyu buv jogo bratom i oboye podilili Pidnebesnu mizh soboyu porivnu Gunsun Syuanyuan ris zemlerobom u Chzhuolu de priborkav shistoh zviriv chornogo j burogo vedmediv tigra ta mifichnih pi chu i syu vedmediv tigriv lisic panter i risej za inshimi zgadkami Uspadkuvavshi tron otrimav im ya Huan di Vinajshov sokiru stupku luk i strili halat i chereviki Vin navchiv lyudej kopati kolodyazi majstruvati vozi i chovni vigotovlyati muzichni instrumenti Jomu takozh pripisuyetsya vinajdennya organiv vladi i monet Huan di prodovzhiv spravu Shen nuna z vivchennya likarskih roslin Litopisec Huan di na im ya Can czye vinajshov iyeroglifichnu pisemnist a Zhun Chen stvoriv kalendar Za deyakimi perekazami Huan di pershij stav rozdilyati odyag na cholovichij i zhinochij Boginya navchila Huan di daoskih seksualnih praktik dlya zberezhennya molodosti ta zakoniv vedennya vijni Zdijsnivshi podorozh na shid do morya Huan di zustriv zvira Bajcze kotrij rozpoviv jomu vsi tayemnici pro zlih duhiv Huan di pripisuyetsya progoloshennya osnov daosizmu sho potim buli vikoristani Lao czi Borotba z Chi yu Yakos bog soncya Yan di vidmovivsya splatiti Huan di daninu Zhovtij imperator zibrav zviriv tigriv vedmediv ta inshih hizhakiv yakih ranishe priborkav i virushiv na bitvu z Yan di U yakij peremig Misce tiyeyi bitvi vidome yak Bancyuan U Yan di buv ministr chi nashadok na im ya napiv lyudina napiv zvir vidatnij chaklun i vinahidnik 5 i vidiv zbroyi Chasom zgaduyetsya sho Chi yu mav lyudske tilo shist ptashinih nig visim ruk chotiri oka i rig Vin zbuntuvavsya proti Yan di uzurpuvav vladu v jogo volodinnyah i pishov vijnoyu na Huan di Za inshoyu versiyeyu vin zadumav pomstitisya za vbivstvo Yan di Chi yu zibrav armiyu z 81 go chi 88 i shestirukih brativ veletniv i 9 i plemen pivdennih varvariv Bilya mista Chzhuolu vidbulasya bitva armiyi Chi yu proti armiyi Huan di sho skladalasya z bezlichi soyuznih lyudej i duhiv Odnak sili Chi yu perevazhali vin naslav na vorogiv tridennij tuman i Huan di opinivsya na mezhi porazki Prote mudrec Fen hou za inshimi versiyami sam Zhovtij imperator zmajstruvav mehanichnij kompas vizok yakij vkazuye pivden iz dopomogoyu yakogo viviv vijsko z tumanu Za dopomogoyu svoyeyi dochki bogini posuhi No ba inakshe znana yak prosto Huan di rozviyav tuman Na bik Zhovtogo imperatora stav bog vitru kotrij zamiv vorogam shlyah a bog doshu peretvoriv pil na brud Podekudi stverdzhuyetsya sho Fen bo bivsya na boci Chi yu Todi Chi yu z dopomogoyu svoyih piddanih zachakluvav armiyu Huan di zvukami zmusivshi zacipeniti Huan di u svoyu chergu nakazav grati v rogi zvuk yakih nagaduvav revinnya drakona Zlyakavshis soyuzniki Chi yu vidstupili Huan di nakazav rozshukati odnonogogo bika kuya vbiti jogo i zrobiti zi shkuri baraban a z jogo kistok palichki B yuchi v cej baraban Huan di sprichiniv takij gurkit sho vorozhi sili rozbiglisya a Chi yu vtrativ zdatnist chakluvati Zaznavshi porazki Chi yu zaruchivsya pidtrimkoyu veletnya abo plemeni veletniv iz takoyu zh nazvoyu Huan di zvernuvsya za dopomogoyu do bogini Syuan nyuj abi vona navchila jogo tayemnic vedennya vijni Vona vruchila Huan di chislenni charivni rechi ta navchila jogo yak pravilno voyuvati Drakon In lun zdolav Kua fu ta brativ veletniv Chi yu Huan di shopiv lihodiya ta strativ jogo na gori Lishan Jogo kincivki vidrubali ta rozkidali po riznih zemlyah de potim bulo sporudzheno grobnici Tam de vikinuli zbroyu Chi yu viris gaj chervonih kleniv u yakomu vidtodi chutno narikannya Chi yu na nespravedlive pokarannya Tilo ta golovu Chi yu zakopali pid pagorbami v Shenduni ta Sichzhou Solyane ozero bilya Sichzhou cherez ce stalo chervonim i z nogo pidnimalisya chervoni vipari Miscevi zhiteli vshanovuvali Chi yu she v chasi dinastiyi Han tobto majzhe za 2 tis rokiv pislya jogo zagibeli Takozh zgaduyetsya sho pislya porazki Chi yu Yan di obernuvsya proti Huan di Toj peremig znovu ta vidibrav u Yan di vladu Pislya vijni z Chi yu narod zaznav zlidniv i zadumav zbuntuvatisya Huan di namalyuvav Chi yu i pokazav jogo buntaryam pislya chogo ti vtihomirilisya Na chest peremogi Zhovtij imperator vlashtuvav svyatkuvannya ta yakomu pridumav tanec z 10 i ruhiv yakij zobrazhav podiyi bitvi z Chi yu Boginya Ba vitrativshi svoyi sili ne mogla bilshe povernutisya na nebo tomu lishilasya na zemli na gori Kunlun Koli vona spuskalasya zvidti nastavala posuha Spadok i smert U Huan di bulo bagato druzhin i 25 siniv 14 iz yakih zasnuvali veliki rodi Pravlinnya Huan di trivalo 300 rokiv Nezadovgo do jogo smerti na zemli z yavilisya cilin i feniks yaki oznachali sho toj praviv mudro Naprikinci zhittya Huan di zibrav mid na gori Czinshan i viliv z neyi trinogij glek Todi z neba spustivsya drakon Huan di vhopivsya za jogo vus i zletiv na nebo Daosi vvazhali sho Huan di pered cim piznav Dao i stav bezsmertnim Tomu v jogo mogili za perekazom lezhali tilki plash i kapelyuh chi posoh Vidomo pro odrazu dva mavzoleyi Huan di v provinciyi Shensi a takozh po odnij v Henan Hebej i Gansu Istorichnist Huan diSima Cyan v Istorichnih zapisah 94 do n e zaprovadiv tradiciyu vvazhati Huan di pershim istorichnim pravitelem Kitayu todi yak vidomosti pro ranishih vvazhav nadto legendarnimi U 79 roci do n e sanovnik Lyu Fulina Chzhan Shouvan virahuvav sho Huan di praviv 6 tis rokiv tomu Prote imperatorskij dvir vidhiliv viznannya takogo datuvannya dotrimuyuchis dumki sho minulo 3629 rokiv Italijskij yezuyit misioner Martino Martini v 1658 roci opublikuvav svoye doslidzhennya zgidno z yakim Huan di zijshov na prestol u 2697 roci do n e Na vidminu vid Sima Cyanya vin viv vidlik kitajskih istorichnih praviteliv vid Fu si Dumki pro take zh datuvannya dotrimuvavsya misioner Filip Kuplet u praci 1686 roku Ci doslidzhennya sprichinili interes u Yevropi z oglyadu na yih porivnyannya z biblijnoyu hronologiyeyu Iz 1903 traplyayetsya vikoristannya dati 2697 rik do n e yak tochki vidliku kitajskogo kalendarya Na pochatku XX stolittya zustrichalisya j inshi datuvannya Tak revolyucijna organizaciya Tunmenhoj vvazhala pershim rokom 2696 do n e Kanonoznavec Lyu Shipej viv vidlik vid 2711 do n e U 1920 i taki istoriki yak Gu Czegan stverdzhuvali sho Huan di pervisno buv bozhestvom yake v Epohu voyuyuchih carstv stali racionalno opisuvati yak obozhnenogo pravitelya Francuzki istoriki Anri Maspero ta Marsel Grane pogodzhuvalisya mizh soboyu sho Huan di ce istorizovanij personazh legend GalereyaSkulptura Zhovtogo imperatora v Zaboronenomu misti Odna z dvoh 6 metrovih cherepah na misci narodzhennya Zhovtogo imperatora m Cyujfu Shou cyu Pagorb dovgolittya na misci narodzhennya Zhovtogo imperatora Statuya Huan di v jogo hrami v Sinchzheni Skulptura Huan di ta jogo brata Yan di v HenaniDiv takozhNefritovij imperator Mavzolej Huan diPrimitki Huang Ti 3 kvitnya 2019 u Wayback Machine Random House Webster s Unabridged Dictionary Dai Yi Gong Shuduo 戴逸 龔書鐸 Zhongguo shi xue hui 中國史學會 2002 Zhongguo tong shi xue sheng cai tu ban Shi qian Xia Shang Xi Zhou vid Xianggang di 1 ban xiu ding ben Xianggang Zhi neng jiao yu chu ban she s 33 ISBN 962 8792 80 6 OCLC 58654410 Walters Derek 1936 2005 The complete guide to Chinese astrology the most comprehensive study of the subject ever published in the English language London Watkins s 39 ISBN 1 84293 111 3 OCLC 56965195 Olberding Amy Ivanhoe P J 2011 Mortality in traditional Chinese thought Albany State University of New York Press s 13 36 ISBN 978 1 4416 9544 4 OCLC 729244807 Chung kuo yen chiu fr L Association 1990 s 142 Zhuo Xinping 26 grudnya 2017 angl Springer s 51 ISBN 978 981 10 6379 4 Arhiv originalu za 10 listopada 2020 Procitovano 9 listopada 2020 compiled by Yves Bonnefoy translated under the direction of Wendy Doniger by Gerald Honigsblum ta in 1993 Asian mythologies Chicago University of Chicago Press s 246 ISBN 0 226 06456 5 OCLC 26973661 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Yavne vikoristannya ta in u last dovidka Chen Lianshan 25 serpnya 2011 angl Cambridge University Press s 52 60 ISBN 978 0 521 18679 7 Arhiv originalu za 9 listopada 2020 Procitovano 9 listopada 2020 Yang Lihui An Deming Turner Jessica Anderson 2008 angl Oxford University Press s 138 ISBN 978 0 19 533263 6 Arhiv originalu za 10 listopada 2020 Procitovano 9 listopada 2020 Lagerwey John Kalinowski Marc 2009 Early Chinese religion 22 28 Leiden Brill ISBN 978 90 474 4242 4 OCLC 647892979 Dai Yi Gong Shuduo 戴逸 龔書鐸 Zhongguo shi xue hui 中國史學會 2002 Zhongguo tong shi xue sheng cai tu ban Shi qian Xia Shang Xi Zhou vid Xianggang di 1 ban xiu ding ben Xianggang Zhi neng jiao yu chu ban she s 32 ISBN 962 8792 80 6 OCLC 58654410 Birrell Anne 1999 c 1993 Chinese mythology an introduction vid John Hopkins paperbacks ed Baltimore Johns Hopkins University Press s 48 ISBN 0 8018 6183 7 OCLC 41450453 Encyclopedia Britannica angl Arhiv originalu za 4 listopada 2021 Procitovano 10 listopada 2020 Cahill Suzanne E 1992 01 Sublimation in Medieval China The Case of the Mysterious Woman of the Nine Heavens Journal of Chinese Religions angl T 20 1 s 91 102 doi 10 1179 073776992805307692 ISSN 0737 769X Procitovano 10 listopada 2020 Ge Hong Jin 葛洪 晉 2005 min 94 Bao pu zi nei pian vid Er ban Tai bei shi Tai wan gu ji s 474 ISBN 986 7332 46 6 OCLC 82333353 Windridge C 2003 Tong Sing the Chinese book of wisdom based on the Ancient Chinese Almanac vid Rev and updated ed New York Barnes amp Noble Books s 59 107 ISBN 978 0 7607 4535 9 OCLC 54439373 ctext org zh CN Arhiv originalu za 3 grudnya 2020 Procitovano 10 listopada 2020 Theobald Ulrich www chinaknowledge de angl Arhiv originalu za 21 sichnya 2021 Procitovano 10 listopada 2020 Wang Hengwei 王恆偉 2005 Zhongguo li shi jiang tang vid Chu ban Xianggang Zhonghua shu ju Xianggang you xian gong si s 11 13 ISBN 962 8885 24 3 OCLC 70287133 Yang Lihui An Deming Turner Jessica Anderson 2008 angl Oxford University Press s 93 ISBN 978 0 19 533263 6 Arhiv originalu za 9 listopada 2020 Procitovano 9 listopada 2020 Allan Tony Phillips Charles 15 grudnya 2011 angl The Rosen Publishing Group Inc s 58 ISBN 978 1 4488 5991 7 Arhiv originalu za 19 listopada 2020 Procitovano 9 listopada 2020 Glahn Richard von Glahn University Richard Von 20 kvitnya 2004 angl University of California Press s 39 41 ISBN 978 0 520 23408 6 Arhiv originalu za 10 listopada 2020 Procitovano 9 listopada 2020 Haw Stephen G 2007 Beijing a concise history London Routledge s 15 16 ISBN 978 0 203 96861 1 OCLC 85770905 Dikotter Frank 1997 The construction of racial identities in China and Japan historical and contemporary perspectives Honolulu University of Hawai i Press s 81 83 ISBN 0 8248 1919 5 OCLC 35637343 www china org cn Arhiv originalu za 27 lipnya 2020 Procitovano 9 listopada 2020 Loewe Michael 2000 A biographical dictionary of the Qin former Han and Xin periods 221 BC AD 24 Leiden Brill s 691 ISBN 90 04 10364 3 OCLC 43641381 Mungello D E David Emil 1943 1989 Honolulu University of Hawaii Press s 132 ISBN 0 8248 1219 0 OCLC 18560845 Arhiv originalu za 5 chervnya 2020 Procitovano 10 listopada 2020 Lach Donald F Donald Frederick 1917 2000 Asia in the making of Europe Chicago s 1683 ISBN 0 226 46733 3 OCLC 295911 Mungello D E David Emil 1943 1989 Honolulu University of Hawaii Press s 133 ISBN 0 8248 1219 0 OCLC 18560845 Arhiv originalu za 5 chervnya 2020 Procitovano 10 listopada 2020 Mungello D E David Emil 1943 1989 Honolulu University of Hawaii Press s 116 ISBN 0 8248 1219 0 OCLC 18560845 Arhiv originalu za 5 chervnya 2020 Procitovano 10 listopada 2020 Wilkinson Endymion Porter 2013 c 2012 Chinese history a new manual vid 2nd rev ed Cambridge MA Harvard University Asia Center s 519 ISBN 978 0 674 06715 8 OCLC 792887523 Kaske Elisabeth 2008 The politics of language in Chinese education 1895 1919 Leiden NE Brill s 345 ISBN 90 474 2333 X OCLC 317454513 Lagerwey John Kalinowski Marc 2009 Early Chinese religion Leiden Brill s 545 ISBN 978 90 474 4242 4 OCLC 647892979 Lagerwey John Kalinowski Marc 2009 Early Chinese religion Leiden Brill s 545 546 ISBN 978 90 474 4242 4 OCLC 647892979 LiteraturaAnne Birell Chinese Mythology An introduction Johns Hopkins University Press Baltimore MD u a 1993 ISBN 0 8018 4595 5 PosilannyaGuan Ti Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Ce nezavershena stattya pro daosizm Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi