Ця стаття містить , але походження тверджень у ній через практично повну відсутність . |
Епіграф (грец. ἐπιγραφή — «напис») — цитата, влучний вислів, афоризм чи прислів'я, подані перед текстом літературного твору або перед його окремими розділами. Звертання письменника до епіграфа залежить від типу його художнього мислення, стилю та задуму твору. Вводячи цей факультативний елемент, автор надає йому великого значення. Епіграф часто служить ключем до осмислення художньої концепції, виражає основну колізію, тему, ідею або настрій твору, допомагаючи його сприйманню, а також означає асоціативні зв'язки твору з літературною традицією та сучасністю.1. У стародавніх греків — напис на пам'ятнику.
2. Цитата, крилатий вислів, афоризм, уривок з пісні, приказка, які ставляться перед текстом літературного твору або перед його розділами і виражають їх основну ідею. Не знаю, відки він [Лімбах] узяв оцю Маєрову приказку, що послужила епіграфом до його «Останніх днів Гуттена» (Іван Франко, IV, 1950, 250); Кожен розділ твору [«Гомоніла Україна» П. Панча] розпочинається епіграфом, взятим з думи чи історичної пісні (Радянське літературознавство, 1, 1963, 24).
Історія
У світовій літературі прийом епіграфування має давні традиції. Епіграф стали вживати з початку 15 ст.: уперше він з'явився в «Хроніках» Фруассара (Франція, напис. близько 1404, опубл. 1495), у «Calendarium» Реджомонтано (Венеція, опубл. близько 1476). Використання епіграфа часто ставало ознакою певної манери письма, як, наприклад, у творчості англійських драматургів епохи Відродження та постренесансної доби (кінець 16 — 1 половина 17 ст.) Р.Гріна, Б.Джонсона, Т.Лоджа, Т.Мідлтона; у письменників епохи Просвітництва Д. Дідро, Ж.-Ж. Руссо, Ш.-Л.Монтеск'є, Й.-В.Гете, Ф.Шіллера, М.Радищева; у романтиків 1-ї половини 19 ст. Дж.-Г.Байрона, В.Скотта, В.Гюго, Г.Гейне, Ф.Купера, Е.По, К.Батюшкова, В.Жуковського. Епіграфами охоче послуговувалися О.Бальзак, Стендаль, М.Гоголь, О.Пушкін, М.Лермонтов, О.Герцен, Ф.Достоєвський, Л.Толстой, М.Некрасов. Популярними епіграфи були в українській літературі середини 19 ст., до них зверталися П.Куліш, Марко Вовчок, М.Костомаров, М.Драгоманов, І.Франко, Леся Українка, М.Вороний, С.Васильченко.
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Епіграф |
- [https://archive.org/stream/literaturoznavchat1#page/n337/mode/2up Епіграф] // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 1 : А — Л. — С. 338.
- Епіграф // Лексикон загального та порівняльного літературознавства / голова ред. А. Волков. — Чернівці : Золоті литаври, 2001. — С. 179-180. — 634 с.
![]() | Це незавершена стаття про літературу. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya mistit perelik posilan ale pohodzhennya tverdzhen u nij zalishayetsya nezrozumilim cherez praktichno povnu vidsutnist vnutrishnotekstovih dzherel vinosok Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu peretvorivshi dzherela z pereliku posilan na dzherela vinoski u samomu teksti statti Epigraf grec ἐpigrafh napis citata vluchnij visliv aforizm chi prisliv ya podani pered tekstom literaturnogo tvoru abo pered jogo okremimi rozdilami Zvertannya pismennika do epigrafa zalezhit vid tipu jogo hudozhnogo mislennya stilyu ta zadumu tvoru Vvodyachi cej fakultativnij element avtor nadaye jomu velikogo znachennya Epigraf chasto sluzhit klyuchem do osmislennya hudozhnoyi koncepciyi virazhaye osnovnu koliziyu temu ideyu abo nastrij tvoru dopomagayuchi jogo sprijmannyu a takozh oznachaye asociativni zv yazki tvoru z literaturnoyu tradiciyeyu ta suchasnistyu 1 U starodavnih grekiv napis na pam yatniku 2 Citata krilatij visliv aforizm urivok z pisni prikazka yaki stavlyatsya pered tekstom literaturnogo tvoru abo pered jogo rozdilami i virazhayut yih osnovnu ideyu Ne znayu vidki vin Limbah uzyav ocyu Mayerovu prikazku sho posluzhila epigrafom do jogo Ostannih dniv Guttena Ivan Franko IV 1950 250 Kozhen rozdil tvoru Gomonila Ukrayina P Pancha rozpochinayetsya epigrafom vzyatim z dumi chi istorichnoyi pisni Radyanske literaturoznavstvo 1 1963 24 IstoriyaU svitovij literaturi prijom epigrafuvannya maye davni tradiciyi Epigraf stali vzhivati z pochatku 15 st upershe vin z yavivsya v Hronikah Fruassara Franciya napis blizko 1404 opubl 1495 u Calendarium Redzhomontano Veneciya opubl blizko 1476 Vikoristannya epigrafa chasto stavalo oznakoyu pevnoyi maneri pisma yak napriklad u tvorchosti anglijskih dramaturgiv epohi Vidrodzhennya ta postrenesansnoyi dobi kinec 16 1 polovina 17 st R Grina B Dzhonsona T Lodzha T Midltona u pismennikiv epohi Prosvitnictva D Didro Zh Zh Russo Sh L Montesk ye J V Gete F Shillera M Radisheva u romantikiv 1 yi polovini 19 st Dzh G Bajrona V Skotta V Gyugo G Gejne F Kupera E Po K Batyushkova V Zhukovskogo Epigrafami ohoche poslugovuvalisya O Balzak Stendal M Gogol O Pushkin M Lermontov O Gercen F Dostoyevskij L Tolstoj M Nekrasov Populyarnimi epigrafi buli v ukrayinskij literaturi seredini 19 st do nih zvertalisya P Kulish Marko Vovchok M Kostomarov M Dragomanov I Franko Lesya Ukrayinka M Voronij S Vasilchenko PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Epigraf https archive org stream literaturoznavchat1 page n337 mode 2up Epigraf Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 1 A L S 338 Epigraf Leksikon zagalnogo ta porivnyalnogo literaturoznavstva golova red A Volkov Chernivci Zoloti litavri 2001 S 179 180 634 s Ce nezavershena stattya pro literaturu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi