Донецький академічний український музично-драматичний театр — драматичний театр в Донецьку, заснований режисерами В. Василько та О. Загаровим. Театр — лауреат Національної премії України імені Тараса Шевченка. Станом на 2012 рік художній керівник театру — Бровун Марк Матвійович, народний артист України.
Донецький національний академічний український музично-драматичний театр | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
48°00′ пн. ш. 37°48′ сх. д. / 48.000° пн. ш. 37.800° сх. д.Координати: 48°00′ пн. ш. 37°48′ сх. д. / 48.000° пн. ш. 37.800° сх. д. | ||||
Країна | | |||
Місто | ||||
Адреса | вул. Артема, 74а | |||
Архітектор | Є. І. Чечик | |||
Тип | d | |||
Статус | національний, академічний | |||
Відкрито | листопад 1927 | |||
Колишні назви | УРСР, Обл. В.Н.О., 1-й ДОНЕЦЬКИЙ ДЕРЖАВНИЙ УКРДРАМТЕАТР Р.К.Т., 1-й ДОНЕЦЬКИЙ ДЕРЖАВНИЙ УКРДРАМТЕАТР Р. К. Т. Донецький обласний український музично-драматичний театр імені Артема | |||
Керівництво | генеральний директор-худ. керівник Н. М. Волкова | |||
muzdrama.dn.ua | ||||
Ідентифікатори і посилання | ||||
| ||||
|
Художній керівник з 1994 по 2012 р. був Марк Матвійович Бровун, народний артист України, лауреат Національної премії України ім. Т. Г. Шевченка. З 2012 р. генеральний директор-художній керівник театру — Волкова Наталія Марківна, заслужений діяч мистецтв України.
Театр має 5 сцен: велика, мала, експериментальна сцени, Театральна вітальня та Червона зала.
Історія
Від створення до ІІ Світової війни
Творча біографія театру розпочалася 1927 року, коли в Червонозаводському районі міста Харків (тоді столиці України) було створено український робітничий театр, який мав виконувати культурно-просвітницьку місію на сході України. Основу трупи склали актори Харківського державного народного театру та славнозвісного «Березолю». Першим керівником став вихованець В. Немировича-Данченка, відомий режисер О. Загаров, а через рік художнім керівником було призначено учня Л. Курбаса, видатного режисера, у майбутньому – народного артиста України В. Василька.
У 1930 році в рамках Всесоюзної олімпіади мистецтв відбулися гастролі колективу в Москві, де Україну представляли лише два театри, серед яких і Харківський червонозаводський державний український драматичний театр.
У 1933 році, за пропозицією Народного комісаріату освіти України, вже зрілий на той час творчий колектив було переведено до Донецька (тоді ще Сталіно), де він відкрив свій перший сезон 7 листопада 1933 року прем'єрою драми І. Микитенка «Бастилія божої матері».
Театр став провідним колективом Донбасу та одним з кращих театрів України, чому значно сприяли оригінальність та різноманітність репертуару, загальна висока культура та самобутність творчого обличчя колективу. Основу трупи того періоду складали: Л. Гаккебуш, Г. Чайка, М. Ільченко, Р. Чалишенко, С. Левченко, Ю. Розумовська, Г. Петровська, В. Добровольський, Є. Чупилко, І. Савускан, В. Грипак, О. Воронцов, К. Євтимович, Е. Винников, Д. Лазуренко, В. Довбищенко, а також учні В. Василька, майбутні режисери М. Смирнов, П. Ковтуненко, В. Гаккебуш. Кращими виставами були визнані: «Марко в Пеклі», «Пісня про Свічку» І. Кочерги, «Леон Кутюр'є» за Б. Лавреньовим, «Гайдамаки» Л. Курбаса за Т. Шевченком, «Диктатура» І. Микитенка, «Макбет» В. Шекспіра, «Васса Желєзнова» М. Горького, «Платон Кречет» О. Корнійчука. Саме на Донбасі в репертуарі театру з'являються музичні вистави – від народної опери «Наталка Полтавка» до трагедії «Борис Годунов».
За перші 10 років творчої діяльності театр відвідав не тільки великі міста Донбасу (Ворошиловград, Маріуполь, Горлівка, Артемівськ, Макіївка, Слов'янськ), але й Баку, Мінськ, Вітебськ, Гомель, Могильов, Ленінград, Горький, Ростов-на-Дону, Київ.
Початок Великої вітчизняної війни перервав творчу роботу. Сталінський театр не був повністю евакуйований: більшість членів колективу пішли на фронт. Невелика група акторів злилась з рештками трупи Артемівського театру і була евакуйована до Кзил-Орди (Казахська РСР). Перша вистава новоствореного Театру музичної комедії і драми імені Артема була показана 11 жовтня 1941 року. Інша, дещо більша група, по дорозі в Середню Азію об'єдналась з Горлівським театром і під назвою Сталінський драматичний театр працювала в м. Джелалабад Киргизької РСР.
Театр у міжвоєнний час
Після визволення Донбасу, в січні та березні 1944 року обидві групи трупи повернулися до Сталіно. Формується остаточний склад трупи Сталінського державного українського музично-драматичного театру ім. Артема. В цей час ядро трупи становили досвідчені майстри сцени: С. Коханий, І. Корж, П. Польова, К. Даценко, К. Рябцев, Т. Кужіль, режисери Л. Южанський і В. Гаккебуш, талановита акторська молодь — В. Загаєвський, М. Адамська, М. Протасенко, Х. Негримовський, Ю. Галинський, Л. Усатенко, О. Малич. А згодом трупу поповнили Н. Харченко, Т. Авдієнко, А. Бобіна, М. Бондаренко, І. Молошніков, О. Акімов, А. Бурлюк, Г. Горшков, М. Крамар, М. Гладнєв, М. Крутюк, Є. Колодько, Євгенія Воробйова та інші талановиті актори, деякі з них і досі працюють на сцені театру.
Останні 30 років були часом творчого злету театру, формування та втілення нових методів творчого та адміністративного керівництва, завоювання любові та прихильності глядачів, розширення творчих можливостей та завоювання високого авторитету серед колег. Цей період відзначений такими «знаковими» для театру постановками: «Роксолана» П. Загребельного, «Народний Малахій» М. Куліша, «Емігранти» С. Мрожека, «Дон Жуан» Ж.-Б. Мольєра, «Ми, що нижче підписалися» О. Гельмана, «За двома зайцями» за М. Старицьким, «Зойчина квартира» М. Булгакова, «Поминальна молитва» Г. Горіна за Шолом-Алейхемом, «Ревізор» М. Гоголя, «Енеїда» за І. Котляревським, «У джазі тільки дівчата» О. Аркадіна-Школьніка та іншими. У 1995–99 та у 2012 режисером театру працював Олексій Кравчук.
За видатні досягнення у розвитку українського театрального мистецтва Донецькому обласному українському музично-драматичному театру вперше в історії незалежної України 28 вересня 2001 року у було надано почесний статус академічного.
26 листопада 2009 року Указом Президента України театру було надано статус національного.
З 1994 по 2012 рік художнім керівником театру був Бровун Марк Матвійович, народний артист України, лауреат Національної премії України імені Тараса Шевченка.
З 2012 року генеральний директор-художній керівник театру — Волкова Наталія Марківна, заслужений діяч мистецтв України.
Окупація ДНР
З окупацією ДНР театр фактично перейшов під контроль сепаратистів, відмовившись у своїй назві від прикметника «український», та відмовившись від української мови виконання. За словами директора театру, Н.Волкової,
![]() | «В усіх наших діях і бажаннях підтримку ми знайшли саме в рамках Донецької Народної Республіки. В тому числі й у питанні заробітної плати — це результат проявленої турботи з боку керівництва, зокрема, голови ДНР Олександра Захарченка. Україна в цьому питанні самоусунулась» | ![]() |
.
Артисти театру беруть участь в урочистих заходах ДНР, зокрема керівник музичної групи театру є автором пісні «Великий Донбас», яку ДНР визнало своїм офіційним гімном.
Приміщення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTDBSdmJtVjBjMnRmYldWc2NHOXRaVzVoWHpBeExtcHdaeTh5TlRCd2VDMUViMjVsZEhOclgyMWxiSEJ2YldWdVlWOHdNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Довгий час, не маючи власної будівлі, театр працював у приміщенні Донецького музичного театру (з 1947 р. — Донецький театр опери і балету). Лише в кінці 1952 Державним інститутом проектування театрів («Гіпротеатр») на чолі з директором М. Гончаровим буде складений технічний проект театру. Типовий проект театру був розроблений колективом працівників під керівництвом архітектора Є. Чечик. Своє бачення прикрасити його фронтон висловив Ернст Неізвестний, він навіть надав ескізи скульптурних груп, але вони були відхилені на основі постанови ЦК КПРС та Ради Міністрів СРСР від 1955 "Про ліквідацію надуживання в проектуванні та будівництві ".
4 лютого 1961 колектив театру в'їхав в нове п'ятиповерхове приміщення. Струнка колонада з фронтоном добре сприймалась з великої відстані. Глядацький зал мав підковоподібну форму. У партері, балконах, ложах розміщувалось 1000 глядачів. Форма залу та його об'єм забезпечували гарну акустику. Кольорове рішення інтер'єру було здійснене у спокійних та приємних тонах. Крісла — сірого кольору. Загальний об'єм театру становив 43 тисячі кубічних метрів.
У 2005 завершено реконструкцію будівлі театру та облаштування прилеглої території, що здійснювалися без перерви творчої діяльності колективу. У результаті чого на Донеччині з'явився унікальний театральний комплекс з п'ятьма сценами, що дають необмежені можливості для творчої реалізації.
14 березня 2005 на фронтоні театру було встановлено статую Мельпомени, яка тримає в руках пальмову гілку. Висота скульптури становить 3,5 метри, вага — біля тонни. Автор — скульптор Ю. І. Балдін.
Трупа
Трупа театру є збалансованою за віковими та статевими категоріями, має такі потенційні творчі можливості, які дозволяють здійснювати складні мистецькі проекти. У театрі працює високопрофесійний оркестр під керівництвом головного диригента заслуженого діяча мистецтв України Є. Кулакова та група артистів-вокалістів під керівництвом головного хормейстера заслуженого діяча мистецтв України Т. Пащук, сформовано професійну балетну групу під керівництвом головного балетмейстера заслуженого діяча мистецтв України В. Маслія.
В одній з вистав театру був зайнятий — музикант, лідер групи .
У групі театру працюють чимало народних та заслужених артистів України:
- Олена Хохлаткіна, народна артистка України
- Михайло Бондаренко, заслужений артист України
- , заслужений артист України
- , заслужений артист України
- , заслужена артистка Україна
- , заслужений артист України
- , заслужений артист України
- , заслужений артист України
- Андрій Романій, заслужений артист України
- , заслужена артистка України
- , заслужений артист України
- , заслужена артистка України
- , заслужений артист України
- , заслужений артист України
- , заслужений артист України
Творчість
Чільне місце в репертуарі театру посідає українська п'єса. На донецькій сцені йшли: «Наталка Полтавка», «Москаль-чарівник», «Енеїда» І. Котляревського, «Сватання на Гончарівці», «Шельменко-денщик», «Блакитна турецька шаль», «Бой-жінка» та «Відьма» Г. Квітки-Основ'яненка, «Мати-наймичка», «Думи мої…» за Т. Шевченком, «Суєта», «Сто тисяч» І. Карпенка-Карого, «По ревізії», «Пошились у дурні», «По щучому велінню» М. Кропивницького, «Зілля» за О. Кобилянською, «За двома зайцями», «Циганка Аза», «Майська ніч» М. Старицького, «Хто сміється — тому не минеться» І. Тендетнікова, «Сужена-неогужена» Олени Пчілки, «Оргія», «Кассандра» Лесі Українки, «Закон» В. Винниченка, «Свіччине весілля», «Фея гіркого мигдалю» І. Кочерги, «Народний Малахій», «Тьотя Мотя прієхала…» за п'єсою «Мина Мазайло» М. Куліша, «Роксолана» П. Загребельного, «Побачення у часі» за В. Стусом, «Обережно, злий лев!», «Кохання у стилі бароко» Я. Стельмаха та інші.
Звертаючись до світової драматургії, театр обирає до репертуару твори різних стилів та напрямків: «Дванадцята ніч», «Приборкання норовливої» В. Шекспіра, «Калі гула» А. Камю, «Ревізор», «Різдвяна ніч», «Сорочинський ярмарок» М. Гоголя, «Підступність і кохання» Ф.Шиллера, «Маркіза де Сад» Ю. Месіми, «Учитель танців» Лопе де Веги, «Витівки Скапена» Ж.-Б. Мольєра, опера «Весілля Фігаро» В.-А. Моцарта на лібрето Л. да Понте, «Поминальна молитва» Г. Горіна за Шолом-Алейхемом, «Милий друг» Гі де Мопассана, «Подвійне життя, або Мадемуазель-хитрунка» за оперетою Ф. Ерве, «Дамський майстер» Ж.Фейдо, "Тітка Чарлей" за мотивами пьесы Бр.Томаса, «Коломба» Ж. Ануя, «Зойчина квартира», «Навіжений Жур ден» М. Булгакова, «У джазі тільки дівчата» О. Аркадіна-Школьніка за мотивами відомого кінофільму Б. Вайлдера та інші.
Значною подією в творчому житті колективу стало відкриття Малої сцени, створеної в процесі капітальної реконструкції театру. Цей майданчик для творчих пошуків та сміливих експериментів завоював прихильність багатьох глядачів. Тут вже побачили життя вистави: «Три жарти» («Ведмідь. Освідчення. Ювілей.») А. Чехова, «Анекдоти» О. Вампілова, «Дев'ять ночей… дев'ять життів» М. Вішнєка, «Холодильники» М. Фратті, «Любофь» М. Шизгала, «Думи мої…» за Т. Шевченком, «Кавказька рулетка» В. Мережка, «Контрабас» П. Зюскінда, «Хто боїться Вірджинії Вулф?» Е. Олбі, рок-опера «Вівісекція» О. Коломійцева, «Скляний звіринець» Т. Вільямса, «Осіння соната» І. Бергмана, «Холостяки і холостячки» Х. Левіна тощо.
Велику увагу театр приділяє вихованню юних глядачів, для них завжди бралися до постановки тільки найкращі казки: «Василиса Прекрасна», «Кіт у чоботях» С. Прокоф'єва, Г. Сабгір, «Червоненька квіточка» Л. Браусевича, І. Карнаухова, «Котигорошко» О. Шияна, «Лускунчик» за А. Гофманом, «Мар'я краса — золота коса» А. Вербеця, «Обережно, злий лев!», «Аладін» Я. Стельмаха, «Трям, здрастуй!» С. Козлова, «Усі миші люблять сир» Д. Урбана, «Принцеса-невидимка» В. Зиміна, «Пригоди Буратіно» за О. Толстим, «Чарівники країни Оз» за Л.-Ф. Баумом, «День народження кота Леопольда» А. Хайта, О. Левенбука, «Хоробре серце» В. Понізова, «Фарбований лис» за І. Франком «Пеппі Довгапанчоха» за А. Лінтгрен, «Морозко» за народною казкою та багато інших.
Театр працює на п'яти сценічних майданчиках: Основна (велика), Мала, Експериментальна сцени, Театральна вітальня та Червона зала. В репертуарі — понад 45 вистав.
Творчою перемогою колективу театру стало здобуття 2003 р. виставою «Енеїда» за І. Котляревським Національної премії України ім. Т. Г. Шевченка. Лауреатами стали режисер-постановник спектаклю Віктор Шулаков та художній керівник-генеральний директор театру Марко Бровун.
У стінах театру народилась ідея проведення регіональних театральних фестивалів — «Театральний Донбасс» та «Золотий ключик». Вистави театру ставали лауреатами двох всеукраїнських фестивалів: «Мельпомена Таврії» і "До нас їде «Ревізор». За значний внесок у розвиток культури регіону колектив театру було нагороджено дипломом та пам'ятним сувеніром міжнародного фестивалю «Золотий Скіф-97», а у 2000 р. — Почесною грамотою благодійного фонду розвитку та популяризації Донбасу «Золотий Скіф».
Репертуар сезон 2013—2014
- Велика сцена
- «Сорочинський ярмарок» за М.Гоголем
- «Одруження» М.Гоголь
- «За двома зайцями» за М.Старицьким
- «Подвійне життя, або Мадемуазель-хитрунка» Ф.Ерве
- «Тьотя Мотя прієхала…» М.Куліш
- «Зойчина квартира» М.Булгаков
- «Звичайне диво» Є.Шварц
- «Суто жіночі ігри» К. Б. Люс
- «У джазі тільки дівчата» О.Аркадін-Школьнік
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0TDBSdmJtVjBjMnRmWkhKaGJYUmxZWFJ5WDNwb2RYSmtaVzVmTURFdWFuQm5MekkxTUhCNExVUnZibVYwYzJ0ZlpISmhiWFJsWVhSeVgzcG9kWEprWlc1Zk1ERXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
- «Помри — я одружусь!» Е.де Філіппо
- «Боїнг-Боїнг» М.Камолетті
- «Три мушкетери» М.Дунаєвський, М.Розовський, Ю.Ряшенцев за О.Дюма
- «Ladies night.Тільки для жінок» С.Сінклер, Е.МакКартен
- «Шикарне весілля» Р.Хоудон
- «Мою дружину звуть Моріс» Р.Шарт
- «Історії нашого двору» за мотивами пісень 60-70-х рр.
- «Вечеря під скандальним соусом» Н.Саймон
- «Фредерік, або Бульвар Злочину» Е.-Е.Шмітт
- «Шоу триває» на основі зарубіжних хітів ХХ ст.
- «Службовий роман (Глорія)» Ю.Квасниця, А.Багряна
- «Леонардо. Любов, якої не було» К.Брейтбург, Є.Муравйов
- «Естрадний феєрверк», ревю
- «Від щирого серця», концертна програма
- Експериментальна сцена
- «Випадок у домі пана Г.» Олена Пчілка
- «Льовушка» А.Крим
- Мала сцена
- «Три жарти» («Ведмідь. Освідчення. Ювілей.») А.Чехов
- «Хто боїться Вірджинії Вулф?» Е.Олбі
- «Саме там, саме тоді» Б.Слейд
- «Осіння соната» І.Бергман
- «Холостяки та холостячки» Х.Левін
- «Жіночий клуб» А.Менчелл
- «…перетворилися на білих журавлів» О.Селін
- «Едіт Піаф» Л.Костенко
- «Паніка» М.Мюллюахо
- Дитячі вистави
- «Котигорошко» за народною казкою
- «Морозко» за народною казкою
- «Кіт у чоботях» Ш.Перро
- «Пеппі Довгапанчоха» за А.Ліндгрен
- «Принцеси і горошини» Є.Тищук
- Театральна вітальня
- «Танго, любове моя!»
- «Чудова сімка та…»
- «Тільки у Львові!»
- Червона зала
- «Марія Каллас: життя без любові»
Примітки
- . Архів оригіналу за 25 грудня 2017. Процитовано 12 січня 2018.
- Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- . Архів оригіналу за 22 грудня 2015. Процитовано 13 грудня 2015.
- «Как донецкий муз-драмтеатр коллаборантом стал» — група театру у мережі Фейсбук
- . Архів оригіналу за 1 квітня 2016. Процитовано 13 грудня 2015.
- Наш гимн Официальный гимн Донецкой Народной Республики!
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Донецький національний академічний український музично-драматичний театр |
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Бровун М. М., Пішванова Т. Г. Перший український театр Донеччини: штрихи до історичного портрету. Донецьк: Східний видавничий дім, Донецьке відділення НТШ, 2011. — 56 с.
- Пішванова Т.Г. Гоголь на донецькій сцені: до 170-річчя з дня смерті (1852-2022) — Київ-Запоріжжя: Донецьке відділення НТШ – Український культурологічний центр. Видавництво «Крокус», ФОП Халіков Р.Х., 2022. — 185 с. [ 27 лютого 2022 у Wayback Machine.]
- В-А Моцарт на сцені театра ім. Артема, режисер Олена Негреску - https://www.youtube.com/watch?v=yi3chlnqznc&t=973s https://www.youtube.com/watch?v=Ah_byW_83PY&t=41s
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Doneckij akademichnij ukrayinskij muzichno dramatichnij teatr dramatichnij teatr v Donecku zasnovanij rezhiserami V Vasilko ta O Zagarovim Teatr laureat Nacionalnoyi premiyi Ukrayini imeni Tarasa Shevchenka Stanom na 2012 rik hudozhnij kerivnik teatru Brovun Mark Matvijovich narodnij artist Ukrayini Doneckij nacionalnij akademichnij ukrayinskij muzichno dramatichnij teatr48 00 pn sh 37 48 sh d 48 000 pn sh 37 800 sh d 48 000 37 800 Koordinati 48 00 pn sh 37 48 sh d 48 000 pn sh 37 800 sh d 48 000 37 800Krayina UkrayinaMisto DoneckAdresa vul Artema 74aArhitektor Ye I ChechikTip dStatus nacionalnij akademichnijVidkrito listopad 1927Kolishni nazvi URSR Obl V N O 1 j DONECKIJ DERZhAVNIJ UKRDRAMTEATR R K T 1 j DONECKIJ DERZhAVNIJ UKRDRAMTEATR R K T Doneckij oblasnij ukrayinskij muzichno dramatichnij teatr imeni ArtemaKerivnictvo generalnij direktor hud kerivnik N M Volkovamuzdrama dn uaIdentifikatori i posilannya Doneckij nacionalnij akademichnij ukrayinskij muzichno dramatichnij teatr u Vikishovishi Hudozhnij kerivnik z 1994 po 2012 r buv Mark Matvijovich Brovun narodnij artist Ukrayini laureat Nacionalnoyi premiyi Ukrayini im T G Shevchenka Z 2012 r generalnij direktor hudozhnij kerivnik teatru Volkova Nataliya Markivna zasluzhenij diyach mistectv Ukrayini Teatr maye 5 scen velika mala eksperimentalna sceni Teatralna vitalnya ta Chervona zala IstoriyaVid stvorennya do II Svitovoyi vijni Tvorcha biografiya teatru rozpochalasya 1927 roku koli v Chervonozavodskomu rajoni mista Harkiv todi stolici Ukrayini bulo stvoreno ukrayinskij robitnichij teatr yakij mav vikonuvati kulturno prosvitnicku misiyu na shodi Ukrayini Osnovu trupi sklali aktori Harkivskogo derzhavnogo narodnogo teatru ta slavnozvisnogo Berezolyu Pershim kerivnikom stav vihovanec V Nemirovicha Danchenka vidomij rezhiser O Zagarov a cherez rik hudozhnim kerivnikom bulo priznacheno uchnya L Kurbasa vidatnogo rezhisera u majbutnomu narodnogo artista Ukrayini V Vasilka U 1930 roci v ramkah Vsesoyuznoyi olimpiadi mistectv vidbulisya gastroli kolektivu v Moskvi de Ukrayinu predstavlyali lishe dva teatri sered yakih i Harkivskij chervonozavodskij derzhavnij ukrayinskij dramatichnij teatr U 1933 roci za propoziciyeyu Narodnogo komisariatu osviti Ukrayini vzhe zrilij na toj chas tvorchij kolektiv bulo perevedeno do Donecka todi she Stalino de vin vidkriv svij pershij sezon 7 listopada 1933 roku prem yeroyu drami I Mikitenka Bastiliya bozhoyi materi Teatr stav providnim kolektivom Donbasu ta odnim z krashih teatriv Ukrayini chomu znachno spriyali originalnist ta riznomanitnist repertuaru zagalna visoka kultura ta samobutnist tvorchogo oblichchya kolektivu Osnovu trupi togo periodu skladali L Gakkebush G Chajka M Ilchenko R Chalishenko S Levchenko Yu Rozumovska G Petrovska V Dobrovolskij Ye Chupilko I Savuskan V Gripak O Voroncov K Yevtimovich E Vinnikov D Lazurenko V Dovbishenko a takozh uchni V Vasilka majbutni rezhiseri M Smirnov P Kovtunenko V Gakkebush Krashimi vistavami buli viznani Marko v Pekli Pisnya pro Svichku I Kochergi Leon Kutyur ye za B Lavrenovim Gajdamaki L Kurbasa za T Shevchenkom Diktatura I Mikitenka Makbet V Shekspira Vassa Zhelyeznova M Gorkogo Platon Krechet O Kornijchuka Same na Donbasi v repertuari teatru z yavlyayutsya muzichni vistavi vid narodnoyi operi Natalka Poltavka do tragediyi Boris Godunov Za pershi 10 rokiv tvorchoyi diyalnosti teatr vidvidav ne tilki veliki mista Donbasu Voroshilovgrad Mariupol Gorlivka Artemivsk Makiyivka Slov yansk ale j Baku Minsk Vitebsk Gomel Mogilov Leningrad Gorkij Rostov na Donu Kiyiv Pochatok Velikoyi vitchiznyanoyi vijni perervav tvorchu robotu Stalinskij teatr ne buv povnistyu evakujovanij bilshist chleniv kolektivu pishli na front Nevelika grupa aktoriv zlilas z reshtkami trupi Artemivskogo teatru i bula evakujovana do Kzil Ordi Kazahska RSR Persha vistava novostvorenogo Teatru muzichnoyi komediyi i drami imeni Artema bula pokazana 11 zhovtnya 1941 roku Insha desho bilsha grupa po dorozi v Serednyu Aziyu ob yednalas z Gorlivskim teatrom i pid nazvoyu Stalinskij dramatichnij teatr pracyuvala v m Dzhelalabad Kirgizkoyi RSR Teatr u mizhvoyennij chas Pislya vizvolennya Donbasu v sichni ta berezni 1944 roku obidvi grupi trupi povernulisya do Stalino Formuyetsya ostatochnij sklad trupi Stalinskogo derzhavnogo ukrayinskogo muzichno dramatichnogo teatru im Artema V cej chas yadro trupi stanovili dosvidcheni majstri sceni S Kohanij I Korzh P Polova K Dacenko K Ryabcev T Kuzhil rezhiseri L Yuzhanskij i V Gakkebush talanovita aktorska molod V Zagayevskij M Adamska M Protasenko H Negrimovskij Yu Galinskij L Usatenko O Malich A zgodom trupu popovnili N Harchenko T Avdiyenko A Bobina M Bondarenko I Moloshnikov O Akimov A Burlyuk G Gorshkov M Kramar M Gladnyev M Krutyuk Ye Kolodko Yevgeniya Vorobjova ta inshi talanoviti aktori deyaki z nih i dosi pracyuyut na sceni teatru Ostanni 30 rokiv buli chasom tvorchogo zletu teatru formuvannya ta vtilennya novih metodiv tvorchogo ta administrativnogo kerivnictva zavoyuvannya lyubovi ta prihilnosti glyadachiv rozshirennya tvorchih mozhlivostej ta zavoyuvannya visokogo avtoritetu sered koleg Cej period vidznachenij takimi znakovimi dlya teatru postanovkami Roksolana P Zagrebelnogo Narodnij Malahij M Kulisha Emigranti S Mrozheka Don Zhuan Zh B Molyera Mi sho nizhche pidpisalisya O Gelmana Za dvoma zajcyami za M Starickim Zojchina kvartira M Bulgakova Pominalna molitva G Gorina za Sholom Alejhemom Revizor M Gogolya Eneyida za I Kotlyarevskim U dzhazi tilki divchata O Arkadina Shkolnika ta inshimi U 1995 99 ta u 2012 rezhiserom teatru pracyuvav Oleksij Kravchuk Za vidatni dosyagnennya u rozvitku ukrayinskogo teatralnogo mistectva Doneckomu oblasnomu ukrayinskomu muzichno dramatichnomu teatru vpershe v istoriyi nezalezhnoyi Ukrayini 28 veresnya 2001 roku u bulo nadano pochesnij status akademichnogo 26 listopada 2009 roku Ukazom Prezidenta Ukrayini teatru bulo nadano status nacionalnogo Z 1994 po 2012 rik hudozhnim kerivnikom teatru buv Brovun Mark Matvijovich narodnij artist Ukrayini laureat Nacionalnoyi premiyi Ukrayini imeni Tarasa Shevchenka Z 2012 roku generalnij direktor hudozhnij kerivnik teatru Volkova Nataliya Markivna zasluzhenij diyach mistectv Ukrayini Okupaciya DNR Z okupaciyeyu DNR teatr faktichno perejshov pid kontrol separatistiv vidmovivshis u svoyij nazvi vid prikmetnika ukrayinskij ta vidmovivshis vid ukrayinskoyi movi vikonannya Za slovami direktora teatru N Volkovoyi V usih nashih diyah i bazhannyah pidtrimku mi znajshli same v ramkah Doneckoyi Narodnoyi Respubliki V tomu chisli j u pitanni zarobitnoyi plati ce rezultat proyavlenoyi turboti z boku kerivnictva zokrema golovi DNR Oleksandra Zaharchenka Ukrayina v comu pitanni samousunulas Artisti teatru berut uchast v urochistih zahodah DNR zokrema kerivnik muzichnoyi grupi teatru ye avtorom pisni Velikij Donbas yaku DNR viznalo svoyim oficijnim gimnom PrimishennyaStatuya Melpomeni na frontoni teatru Dovgij chas ne mayuchi vlasnoyi budivli teatr pracyuvav u primishenni Doneckogo muzichnogo teatru z 1947 r Doneckij teatr operi i baletu Lishe v kinci 1952 Derzhavnim institutom proektuvannya teatriv Giproteatr na choli z direktorom M Goncharovim bude skladenij tehnichnij proekt teatru Tipovij proekt teatru buv rozroblenij kolektivom pracivnikiv pid kerivnictvom arhitektora Ye Chechik Svoye bachennya prikrasiti jogo fronton visloviv Ernst Neizvestnij vin navit nadav eskizi skulpturnih grup ale voni buli vidhileni na osnovi postanovi CK KPRS ta Radi Ministriv SRSR vid 1955 Pro likvidaciyu naduzhivannya v proektuvanni ta budivnictvi 4 lyutogo 1961 kolektiv teatru v yihav v nove p yatipoverhove primishennya Strunka kolonada z frontonom dobre sprijmalas z velikoyi vidstani Glyadackij zal mav pidkovopodibnu formu U parteri balkonah lozhah rozmishuvalos 1000 glyadachiv Forma zalu ta jogo ob yem zabezpechuvali garnu akustiku Kolorove rishennya inter yeru bulo zdijsnene u spokijnih ta priyemnih tonah Krisla sirogo koloru Zagalnij ob yem teatru stanoviv 43 tisyachi kubichnih metriv U 2005 zaversheno rekonstrukciyu budivli teatru ta oblashtuvannya prilegloyi teritoriyi sho zdijsnyuvalisya bez perervi tvorchoyi diyalnosti kolektivu U rezultati chogo na Donechchini z yavivsya unikalnij teatralnij kompleks z p yatma scenami sho dayut neobmezheni mozhlivosti dlya tvorchoyi realizaciyi 14 bereznya 2005 na frontoni teatru bulo vstanovleno statuyu Melpomeni yaka trimaye v rukah palmovu gilku Visota skulpturi stanovit 3 5 metri vaga bilya tonni Avtor skulptor Yu I Baldin Dokladnishe Melpomena Doneck TrupaTrupa teatru ye zbalansovanoyu za vikovimi ta statevimi kategoriyami maye taki potencijni tvorchi mozhlivosti yaki dozvolyayut zdijsnyuvati skladni mistecki proekti U teatri pracyuye visokoprofesijnij orkestr pid kerivnictvom golovnogo dirigenta zasluzhenogo diyacha mistectv Ukrayini Ye Kulakova ta grupa artistiv vokalistiv pid kerivnictvom golovnogo hormejstera zasluzhenogo diyacha mistectv Ukrayini T Pashuk sformovano profesijnu baletnu grupu pid kerivnictvom golovnogo baletmejstera zasluzhenogo diyacha mistectv Ukrayini V Masliya V odnij z vistav teatru buv zajnyatij muzikant lider grupi U grupi teatru pracyuyut chimalo narodnih ta zasluzhenih artistiv Ukrayini Olena Hohlatkina narodna artistka Ukrayini Mihajlo Bondarenko zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhena artistka Ukrayina zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhenij artist Ukrayini Andrij Romanij zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhena artistka Ukrayini zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhena artistka Ukrayini zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhenij artist Ukrayini zasluzhenij artist UkrayiniTvorchistChilne misce v repertuari teatru posidaye ukrayinska p yesa Na doneckij sceni jshli Natalka Poltavka Moskal charivnik Eneyida I Kotlyarevskogo Svatannya na Goncharivci Shelmenko denshik Blakitna turecka shal Boj zhinka ta Vidma G Kvitki Osnov yanenka Mati najmichka Dumi moyi za T Shevchenkom Suyeta Sto tisyach I Karpenka Karogo Po reviziyi Poshilis u durni Po shuchomu velinnyu M Kropivnickogo Zillya za O Kobilyanskoyu Za dvoma zajcyami Ciganka Aza Majska nich M Starickogo Hto smiyetsya tomu ne minetsya I Tendetnikova Suzhena neoguzhena Oleni Pchilki Orgiya Kassandra Lesi Ukrayinki Zakon V Vinnichenka Svichchine vesillya Feya girkogo migdalyu I Kochergi Narodnij Malahij Totya Motya priyehala za p yesoyu Mina Mazajlo M Kulisha Roksolana P Zagrebelnogo Pobachennya u chasi za V Stusom Oberezhno zlij lev Kohannya u stili baroko Ya Stelmaha ta inshi Zvertayuchis do svitovoyi dramaturgiyi teatr obiraye do repertuaru tvori riznih stiliv ta napryamkiv Dvanadcyata nich Priborkannya norovlivoyi V Shekspira Kali gula A Kamyu Revizor Rizdvyana nich Sorochinskij yarmarok M Gogolya Pidstupnist i kohannya F Shillera Markiza de Sad Yu Mesimi Uchitel tanciv Lope de Vegi Vitivki Skapena Zh B Molyera opera Vesillya Figaro V A Mocarta na libreto L da Ponte Pominalna molitva G Gorina za Sholom Alejhemom Milij drug Gi de Mopassana Podvijne zhittya abo Mademuazel hitrunka za operetoyu F Erve Damskij majster Zh Fejdo Titka Charlej za motivami pesy Br Tomasa Kolomba Zh Anuya Zojchina kvartira Navizhenij Zhur den M Bulgakova U dzhazi tilki divchata O Arkadina Shkolnika za motivami vidomogo kinofilmu B Vajldera ta inshi Znachnoyu podiyeyu v tvorchomu zhitti kolektivu stalo vidkrittya Maloyi sceni stvorenoyi v procesi kapitalnoyi rekonstrukciyi teatru Cej majdanchik dlya tvorchih poshukiv ta smilivih eksperimentiv zavoyuvav prihilnist bagatoh glyadachiv Tut vzhe pobachili zhittya vistavi Tri zharti Vedmid Osvidchennya Yuvilej A Chehova Anekdoti O Vampilova Dev yat nochej dev yat zhittiv M Vishnyeka Holodilniki M Fratti Lyubof M Shizgala Dumi moyi za T Shevchenkom Kavkazka ruletka V Merezhka Kontrabas P Zyuskinda Hto boyitsya Virdzhiniyi Vulf E Olbi rok opera Vivisekciya O Kolomijceva Sklyanij zvirinec T Vilyamsa Osinnya sonata I Bergmana Holostyaki i holostyachki H Levina tosho Veliku uvagu teatr pridilyaye vihovannyu yunih glyadachiv dlya nih zavzhdi bralisya do postanovki tilki najkrashi kazki Vasilisa Prekrasna Kit u chobotyah S Prokof yeva G Sabgir Chervonenka kvitochka L Brausevicha I Karnauhova Kotigoroshko O Shiyana Luskunchik za A Gofmanom Mar ya krasa zolota kosa A Verbecya Oberezhno zlij lev Aladin Ya Stelmaha Tryam zdrastuj S Kozlova Usi mishi lyublyat sir D Urbana Princesa nevidimka V Zimina Prigodi Buratino za O Tolstim Charivniki krayini Oz za L F Baumom Den narodzhennya kota Leopolda A Hajta O Levenbuka Horobre serce V Ponizova Farbovanij lis za I Frankom Peppi Dovgapanchoha za A Lintgren Morozko za narodnoyu kazkoyu ta bagato inshih Teatr pracyuye na p yati scenichnih majdanchikah Osnovna velika Mala Eksperimentalna sceni Teatralna vitalnya ta Chervona zala V repertuari ponad 45 vistav Tvorchoyu peremogoyu kolektivu teatru stalo zdobuttya 2003 r vistavoyu Eneyida za I Kotlyarevskim Nacionalnoyi premiyi Ukrayini im T G Shevchenka Laureatami stali rezhiser postanovnik spektaklyu Viktor Shulakov ta hudozhnij kerivnik generalnij direktor teatru Marko Brovun U stinah teatru narodilas ideya provedennya regionalnih teatralnih festivaliv Teatralnij Donbass ta Zolotij klyuchik Vistavi teatru stavali laureatami dvoh vseukrayinskih festivaliv Melpomena Tavriyi i Do nas yide Revizor Za znachnij vnesok u rozvitok kulturi regionu kolektiv teatru bulo nagorodzheno diplomom ta pam yatnim suvenirom mizhnarodnogo festivalyu Zolotij Skif 97 a u 2000 r Pochesnoyu gramotoyu blagodijnogo fondu rozvitku ta populyarizaciyi Donbasu Zolotij Skif Repertuar sezon 2013 2014Velika scena Sorochinskij yarmarok za M Gogolem Odruzhennya M Gogol Za dvoma zajcyami za M Starickim Podvijne zhittya abo Mademuazel hitrunka F Erve Totya Motya priyehala M Kulish Zojchina kvartira M Bulgakov Zvichajne divo Ye Shvarc Suto zhinochi igri K B Lyus U dzhazi tilki divchata O Arkadin ShkolnikVistava Navizhenij Zhurden Pomri ya odruzhus E de Filippo Boying Boying M Kamoletti Tri mushketeri M Dunayevskij M Rozovskij Yu Ryashencev za O Dyuma Ladies night Tilki dlya zhinok S Sinkler E MakKarten Shikarne vesillya R Houdon Moyu druzhinu zvut Moris R Shart Istoriyi nashogo dvoru za motivami pisen 60 70 h rr Vecherya pid skandalnim sousom N Sajmon Frederik abo Bulvar Zlochinu E E Shmitt Shou trivaye na osnovi zarubizhnih hitiv HH st Sluzhbovij roman Gloriya Yu Kvasnicya A Bagryana Leonardo Lyubov yakoyi ne bulo K Brejtburg Ye Muravjov Estradnij feyerverk revyu Vid shirogo sercya koncertna programaEksperimentalna scena Vipadok u domi pana G Olena Pchilka Lovushka A KrimMala scena Tri zharti Vedmid Osvidchennya Yuvilej A Chehov Hto boyitsya Virdzhiniyi Vulf E Olbi Same tam same todi B Slejd Osinnya sonata I Bergman Holostyaki ta holostyachki H Levin Zhinochij klub A Menchell peretvorilisya na bilih zhuravliv O Selin Edit Piaf L Kostenko Panika M MyullyuahoDityachi vistavi Kotigoroshko za narodnoyu kazkoyu Morozko za narodnoyu kazkoyu Kit u chobotyah Sh Perro Peppi Dovgapanchoha za A Lindgren Princesi i goroshini Ye TishukTeatralna vitalnya Tango lyubove moya Chudova simka ta Tilki u Lvovi Chervona zala Mariya Kallas zhittya bez lyubovi Primitki Arhiv originalu za 25 grudnya 2017 Procitovano 12 sichnya 2018 Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Arhiv originalu za 22 grudnya 2015 Procitovano 13 grudnya 2015 Kak doneckij muz dramteatr kollaborantom stal grupa teatru u merezhi Fejsbuk Arhiv originalu za 1 kvitnya 2016 Procitovano 13 grudnya 2015 Nash gimn Oficialnyj gimn Doneckoj Narodnoj Respubliki PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Doneckij nacionalnij akademichnij ukrayinskij muzichno dramatichnij teatrUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Brovun M M Pishvanova T G Pershij ukrayinskij teatr Donechchini shtrihi do istorichnogo portretu Doneck Shidnij vidavnichij dim Donecke viddilennya NTSh 2011 56 s Pishvanova T G Gogol na doneckij sceni do 170 richchya z dnya smerti 1852 2022 Kiyiv Zaporizhzhya Donecke viddilennya NTSh Ukrayinskij kulturologichnij centr Vidavnictvo Krokus FOP Halikov R H 2022 185 s 27 lyutogo 2022 u Wayback Machine V A Mocart na sceni teatra im Artema rezhiser Olena Negresku https www youtube com watch v yi3chlnqznc amp t 973s https www youtube com watch v Ah byW 83PY amp t 41s