До́бротів (колишня назва — Добрилів) — село в Україні, у Надвірнянському районі Івано-Франківської області. Входить до складу Ланчинської селищної громади.
село Добротів | |||
---|---|---|---|
| |||
Країна | |||
Область | Івано-Франківська область | ||
Район | Надвірнянський | ||
Громада | Ланчинська селищна громада | ||
Основні дані | |||
Засноване | 1460 (564 роки) | ||
Колишня назва | Добрилів | ||
Населення | 2000 | ||
Площа | 23,1 км² | ||
Густота населення | 85,19 осіб/км² | ||
Поштовий індекс | 78454 | ||
Телефонний код | +380 3475 | ||
Географічні дані | |||
Географічні координати | H G O | ||
Водойми | Прут | ||
Найближча залізнична станція | Добротів | ||
Місцева влада | |||
Адреса ради | 78455, Івано-Франківська обл., Надвірнянський р-н, смт Ланчин, вул.Незалежності, 109а | ||
Карта | |||
![]() Добротів | |||
![]() Добротів | |||
Мапа | |||
|
У селі діють навчально-виховний комплекс, фельдшерсько-акушерський пункт на 5 кабінетів, сільський клуб, історико-краєзнавчий музей, бібліотека.
На території села зареєстровані греко-католицька церква (отець Андрій Григораш) та православна церква Київського Патріархату «Положення Пояса Богородиці» (митр. прот. Михайло Слободян).
На південний захід від села розташована пам'ятка природи — Добротівські відслонення.
Географічне розташування
Добротів межує з 6-ма селами: на заході з Делятином, на південному заході з Заріччям, на півдні з Білими Ославами, на південному сході з Чорним Потоком, на сході з Ланчином, на півночі з Красною. На південному заході від села річка Ясиновець впадає у Ославу.
Історія
Про те, що на території села Добротів проживали стародавні люди, свідчать залишені ними знаряддя праці. Найдавнішим з них 15-20 тисяч років. Це кремнієві скребки, ножі, проколки. Всі вони білі за кольором. До наступного періоду мезаліту належать ті, які мають форму вербового листка (верболисті). Це наконечники стріл, різці, ножі. В цей час відбулося потепління і на території села з'явилися звірі, які водяться сьогодні.
Заснування Добротова
Цей період життя села залишається ще дуже маловивченим. Але і ті скупі дані свідчать про нелегке життя селян. Голодні роки, пошесті, стихійні лиха погіршували їхній стан. Найбільшою бідою того часу були напади татар.
У ІІ—ІІІ століттях н. е. предки-язичники обожнювали незнайомі їм сили природи, поклонялися сонцю, вогню, деревам. До сьогодні в тій чи іншій мірі, збереглися аграрно магічні елементи Коляди на Різдво, Купала в веснянках і гаївках на Великдень, поливання водою в Юр'їв день, петрування на свято Петра, т.п. Відмінність і самобутність таких святкувань від традицій інших сіл говорять про якийсь особистий, відокремлений шлях і час у розвитку нашого села.
Про княжі часи, і те, що діялося на території нашого села ми дізнаємося із археологічних знахідок. Наприклад, сокира, ножиці і наконечники стріли – яскраві свідки про землеробів воїнів, наших предків.
За переказами старожилів відомо, що на горі Вишковиця проживала родина, у котрій крім батьків було 12 дітей. Це підтверджує топонім Вишковиця із характерним, для того часу наголосу на першому від кінця складі.
Перша письмова згадка про Добротів, тоді Добрилів, припадає на 1460 рік. В цей час селами від Делятина до Саджавки володіють шляхтичі брати Делятинські. З 1578 року селами від Микуличина до Ланчина володіють пани Якуб Хотимирський та Криштоф Блудницький.
Наприкінці XVI століття Добрилів переходить у власність пана Костянтина Белжецького — галицького стольника.
Село Добрилів було пільним, і майже все населення займалося землеробством та вирощуванням худоби.
Проживали селяни за дворищною системою по два господарства в дворі в однокімнатних будинках «бурдеях».
Добрилів у період міста
Село Добрилів було власністю панів Белжецьких. Це були багаті люди, великі землевласники, власники соляних промислів і мали неабиякий вплив у Короні. На кінець XVI — початок XVII століть припадає період найбільшого розвитку в селі ремесел та торгівлі. На цьому фундаменті зводяться політичні та економічні привілеї Белжецьких. Збагачуючись, вони вимагають від польських королів права перебудувати свої найбільш розвинуті села в міста, за рахунок яких можна б було збільшувати прибутки від доходів з ремесла і т.д.
З 1616 року Добрилів одержує статут міста. Мабуть дуже переконливими були дані про торговельні можливості в цьому маленькому селі і добре були розвинені ремесла, щоб домогтися в короля дозволу на надання селу статусу міста. Більше як 100 років це мікромістечко відігравало важливу роль в економічному та культурному розвиткові краю.
У 1623 році в Добрилові зводиться замок-укріплення. Як форпост перед Делятином, де проживали Белжецькі: батько – Костянтин й сини: Олександр, Станіслав, Еварист, Ян, Теодор-Андрій, Боневентура-Костянтин. Замок обноситься валами, ровами з водою, дерев'яним частоколом, вежами.
У 1624 році в містечку Добрилів проживало 228 осіб, це найменше місто в Польщі. Поряд з ним, на карті Боплана бачимо тільки 4 міста, виділених ним в долині річці Прут. Тільки добре розвинуті торгівля та ремесла дали можливість більше як 100 років процвітати цьому маленькому містові. Добрилів славився на всю округу своїми ваговими ярмарками.
Після смерті, у 1643 році, Костянтина Белжецького, сини розпочали п'ятирічну міжусобну війну за спадок батька.
Жителі Добрилова Івась Велзівський, Федір Сміганов, Пецлаще, Михайлович, Федик, Кушнір, Квасник та інші були в загоні Андрія намісника, який у 1648 році із своїм загоном підтримав національно-визвольний рух під проводом Семена Височана.
У 1670 році місту належало 30 моргів землі, було 38 хат де проживали 209 жителів. Функціонував 1 млин. Селяни утримували 20 корів і волів.
З 1661 по 1717 роки місто управляється за Магдебурзьким правом.
Добрилів у XVIII столітті
У 1729 році Добрилів втрачає статус міста, скасовуються всі привілеї, занепадає торгівля. Видобування та переробка солі носить місцевий характер. Поряд з Добриловом впевнено зростають Делятин та Ланчин.
У XIX столітті громада Добротова мала власну печатку з зображенням дерева та сокири (відбиток, датований 1840-ми рр., зберігся в колекції документів львівського краєзнавця Антонія Шнайдера). У 1920-х роках польська адміністрація змінила цей самобутній символ на типову для тогочасної галицької сільської сфрагістики емблему — сніп, під яким колісний плуг, а обабіч — коса та граблі.
Відома особа
- Олексій Янко «Білас» — комбатант дивізії «Галичина», стрілець сотні УПА «Чайки» і куреня «Довбуша».
Інша версія історії с. Добротів
Якщо відштовхуватись від джерела «Зниклі гради Галичини», то історія села Добротів та його околиць була такою: на мапі Галичини натрапляємо на сотні сіл, селищ, міст та містечок. Відомо, що різні завойовники в різні часи стерли з лиця нашої землі чимало інших поселень. Серед них — і град Добрілов.
Там, де бурхлива в горах течія Прута виходить на Покутську долину та сповільнює свій руйнуючий біг, нині стоїть село Добротів. Його жителі знають, що в їх селі, яке розкинулося на лівобережній терасі Пруту, є квадратне розміром приблизно 300x300 метрів обваловане городище міста, яке називалося Добрилів. Ще розповідають, що Добрилів заснував у давнину якийсь Добрило, а Добротів — Доброт. Нині на території давнього града стоять церква, будівлі школи, кілька господарств селян та пам'ятний хрест, напис на якому свідчить, що тут і справді було місто.
Оскільки писемних даних про справжнє походження назв більшості населених пунктів Галичини та подій, які вирували навколо них, бракує, то доводиться розшифровувати їх способом вивчення численних топонімів та гідронімів, які оточують усі села й міста. Автор цей спосіб не винайшов особисто, а скористався порадою академіка Володимира Грабовецького. Багатолітні мандрівки краєм та вивчення топонімів сприяли виходові в світ моєї книжки «Світ східних галлів». На зламі старої та нової ер на теренах нинішньої Галичини та на Поділлі жили кельти, які вміли з гірських розсолів добувати кухонну сіль. Оскільки на грецькій мові сіль називалася ГАЛ, то римляни кельтів назвали галлами. Одні галли від перенаселення на землях Західної Європи йшли у світи і колонізовували нові території. інші втікали від непомірного гніту брутального Риму. По обидва боки Карпат вони поселялися серед фракійських племен даків, які прибували на ці землі за кілька століть раніше, та відсталих аборигенів, які тут сиділи споконвічно. Даки та галли жили між собою мирно. Володарями даків були царі. А галльські жерці-друїди обирали для свого народу правителя, якого називали КОРОЛЕМ. Дакійські царі будували свої хороми на пагорбах, які галли називали СЕ РЕГНЕ, тобто СЕ (ЦЕ) ЦАРСЬКЕ. Нині ці гори мають назву СЕРЕДНЄ. У галлів правителем був король, якого обирали друїди. У ті часи в Європі письмом володіли лише греки, римляни і галли. Не дивно, що останні всьому побаченому і почутому давали свої назви. Етнос галлів складався з багатьох племен та основними були хорвати й босняки. Перші були землеробами, тваринниками і рибалками. Другі — металургами, солеварами й гончарями. Всі галли були добрими мандрівниками і торговцями. Для подорожей використовували два шляхи. Суходільний — по завжди сухих вододілах річок та водний — по руслах річок та їхніх численних притоках. Основною водною артерією давньої Галичини був Дністер. Ним на ринки грецьких причорноморських колоній ходили не лише торгові шлюпи та піроги галлів, а й скандинавів — варягів. Останні з Балтики по Віслі, її притоках — Західному Бузі та Сяні проникали у верхів’я, там ставили свої човни на колеса й биками перетягали їх у притоки Дністра. В часи, коли в нижній течії Дністра торговців грабували войовничі скіфи — гіппіди, основним безпечним водним шляхом до Придунав'я та Причорномор'я служило відносно тихоплинне русло Пруту. Якщо в його верхів'ях течія була бурхлива й небезпечна для руху човнів через численні пороги, то від Делятина і нижче ця водна дорога була більш-менш безпечною. По всьому Покутті давні галли вирощували злакові та олійні культури, утримували й розводили худобу — коней, свиней, кіз та овець. У передгір'ї Карпат умови для рільництва погіршувалися, тому тут процвітало скотарство, ремісництво, збирання дикорослих плодів та ягід. Галли-горяни займалися також полюванням та заготівлею колод, які сплавляли в пониззя та торгували ними. В горах галли добували золото та дорогоцінні мінерали, особливо цінувалися алмази, які після огранювання ставали діамантами. За велінням короля всіх галлів у місці, де Прут ставав придатним для плавання, на лівому березі річки на прибережній терасі заснували град. Місто було захищене зовні природними схилами, але на місцевості, де їх не було, насипали глиняні кількаметрові вали, які збереглися до наших днів. На валах спорудили оборонні стіни та воротища. Місто мало стати центром обробки дорогоцінних каменів. Топоніми розказують, що в недалеких околицях Добрілова добували не лише алмази, а й золото. Львівський геолог Мирослав Братусь вважає, що в Карпатах родовищ алмазів нема, а є розсипи алмазоподібних кварців, які геологи-науковці називають «карпатськими діамантами». Вони за своєю формою та прозорістю схожі на алмази, але не є такими. Крім того, неподалік града по вододілах Бистриці Надвірнянської, Ворони та Пруту пролягав сухопутний торговий шлях з Придунав’я до столиці Покуття Королівки і далі через Дністер на землі русів та українців. Торговці з чужих країв звертали з того шляху до Добрілова і купували на його ринку різні прикраси. Походить назва ДОБРіЛОВ від ДО (DOUE) — ТАЛАНОВИТИЙ, ОБДАРОВАНИЙ (ювелір), БРіЛ (BRILLant або BRILLer) — БРИЛЬЯНТ, ВИБЛИСКУВАТИ та відомого ЛОВ — ХВАЛЕНИЙ. Останнє означає, що якість тутешніх брильянтів була дуже висока. На багате місто Добрілов деколи нападали та грабували розбійники, а інколи й войовничі чужинці. Для охорони града в його східній околиці було засновано поселення, у якому перебували озброєні охоронці міста. Назвали поселення ЛАНЧИН. Походить назва ЛАНЧИН від слів ЛАНЦ (LANCE) — СПИС, ПІКА, якими були озброєні воїни, та ЧИН (CHIEN) — ДВОКОЛіСНА військова КОЛіСНИЦЯ, у яку списоносці при загрозі нападу запрягали коні і мчали до стін та воротищ градів Добрілова і Красної. До багатого града Добрілова звідусіль сходилися мандрівники, купці та жебраки. Місто не могло вмістити всіх. Воротища града піднімалися для друїдів, знаті, яких галли називали ЗНАЧУЩі, для іменитих гостей, багатих торговців, гайдуків та воєвод. Нічної пори доби у град не впускали нікого. Хто прийшов під стіни міста вночі, мусив чекати до ранку. Для тих, хто не мав доступу до міста, за оборонними стінами було закладено поселення. Тут стояли будинки для тих, кого не впускали до міста, та торговців і мандрівників, які через негоду не могли подорожувати водним шляхом по руслу Пруту та сухопутними шляхами. Під час повеней та льодоходу, під час затяжних дощів влітку та снігових заметілей взимку купці та мандрівники жили в приміському поселенні. Тут вони могли переночувати, сховати від негоди своїх коней та крам. Тут лікарі друїди лікували хворих, ковалі кували коней, штельмахи і теслі лагодили вози та човни. Оскільки русло Пруту в околицях Добрілова було замілке для шлюпів та пірог, то рух по ньому розпочинався плоскодонними човнами. Їх за негоди витягали на берег. Для торговців та мандрівників тут готували смачну та поживну їжу. Голоту годували безплатно і також смачо, але для неї готували малокалорійну їжу. У народі приміське поселення називали ДОБРОТОВ. Походить ця назва від ДО (DOUx) — ДОБРИЙ, БРО (BROUet) — ЮШКА (рос. похлебка) та ТОВ (TOUe) — ПЛОСКОДОННИЙ ЧОВЕН. Ймовірно, що в околиці Добротова була річкова переправа на правий берег, бо ТОВ ще могло означати ЛИНВА, за яку трималися мандрівники, щоб їх не знесла швидка течія. Населення міста та присілків щодня потребувало багато продуктів та одягу. Для цього були закладені поселення Яремче та Делятин. Навколо Яремча випасали овець і заготовляли вовну та молоко і доставляли їх до Делятина. У Делятині також вирощували овець. Тут варили смачний сир і ткали теплий вовняний одяг. У Делятині боднарі виготовляли дерев’яні дійниці, цебри, коновки, діжки та бочки. Назва ЯРЕМЧЕ походить від ЯРЕ (JARRE) — ОВЕЧА ШЕРСТЬ, РЕМ — ДОСТАВЛЯТИ та ЧЕ — ЦЕ або ЧА — ТУТ. Назва ДЕЛЯТИН походить від ДЕЛЯТИ (DELATIer) — ВіДТИСКАТИ СИРОВАТКУ при виготовленні сиру або масла та ТИН (TINe) — ДіЖКА. Західніше Делятина височить гора Вавторіва. Тут селилися величезні орли — ягнятники, які нападали на отари овець у час появи приплоду і викрадали ягнят. Назва ВАВТОРіВА тому і складається зі слів ВАВТОР (VAUTOUR) — ЯГНЯТНИК та РіВА (RIVE) — КРАЙ скали, на якому гніздилися орли. В околиці Добротова є малозрозумілий місцевим жителям топонім ЧЕРМЕЛОВ. Пшениця в передгір'ї та горах давала низькі врожаї, тому тут вирощували переважно жито і просо. Свідчення того — численні топоніми, які називаються СИГЛА. Цим словом галли називали ЖИТО. Галли зерно мололи у водяних млинах та ручними жорнами. Можна достовірно сказати, що в Чермелові стояли приміські млини, бо назва ЧЕРМЕЛОВ складається з ЧЕР (CHERe) — ЇЖА, слова МЕЛИ (MEULIEr) — ЖОРНА та ЛОВ (LOUee) — НАЙМИТИ, які працювали в млинах. Давні галли корову називали ВАША, а пастуха — ВАШ. У деяких галицьких селах і в наші дні, зустрічаючи корів із пасовища, говорять: «Онде йде ВАША», тобто КОРОВА. А ще кажуть: «Там ВАШ хлопець». В околицях давнього Добротова на прирічкових лугах та косогорах випасали велику рогату худобу. Назва гори Вашковиця свідчить, що на її схилах були, може, найбільші пасовища для корів. На цій горі селяни випасають худобу і в наші дні. Назва ВАШКОВИЦЯ тому і складається з ВАШ (VACHE) — КОРОВА, КО — ГОЛОВНИЙ та ВИЦЯ — ТУТ. Король усіх східних галлів сидів у стольному граді, який називався СТОЛіСКО. Нині тут межи горами розкинулося село Стільсько Миколаївського району Львівської області. В усіх малих градах сиділи бани (управителі), у великих — ковбани. Якась кількість градів та прилеглих до них поселень були об'єднані в жупанії, якими управляли молоді діти та близькі родичі короля. Їх називали жупанами. Слово ЖУПАН тому і склалося із ЖУ — МОЛОДИИ, ЮНИИ та ПАН — ПАНИЧ. Чоловіки та жінки у суспільстві галлів були рівноправними, тому багато жупаній деколи очолювали знатні дочки або родички короля. Така володарка називалася КРАСНА. І походить це слово від КА — ТУТ, РАС — РАСОВА, ЗНАТНОГО ПОХОДЖЕННЯ та НА (NANA) — ЖІНКА. На землях, де нині розкинулося сусіднє із Добротовим село Красна, для своєї знатної дочки якраз і був заснований головний адміністративний град округи. Його надійно охороняли гайдуки та воїни з Ланчина. Раз у рік, у день літнього сонцестояння, усі галли градів та приміських поселень сходилися на закрут рік до храмів ЛУКУ, приносили жертви богам і святкували Купала. Кілька разів протягом року вони урочисто рушали на пагорби, де стояли капища для жертвоприношень. Тут народ смажив туші принесених у жертву тварин, пив ритуальне бузинове вино та водив хороводи. Така храмова гора називалася ЛИСА, що перекладається з галльського як ВСЕНАРОДНЕ ГУЛЯННЯ. У східній околиці давнього града Красна роль Лисої Гори виконувала гора ЧОПА. Походить назва від ЧОП — КВАРТА ритуального ВИНА та ПАЙ — ХЛіБ, ритуальний КОРЖИК. Нині словом ЧОП (чіп) називають корок бочки з пивом або вином, а скибку хліба називають ПАЙКА ХЛІБА.
Примітки
- (Делятинський деканат Коломийської єпархії УПЦ КП)
- . Архів оригіналу за 7 серпня 2016. Процитовано 3 серпня 2016.
- Дорогами долі повстанця «Біласа»
Джерела
- Зниклі гради Галичини [ 8 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Моє село Добротів
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Do brotiv kolishnya nazva Dobriliv selo v Ukrayini u Nadvirnyanskomu rajoni Ivano Frankivskoyi oblasti Vhodit do skladu Lanchinskoyi selishnoyi gromadi selo Dobrotiv Gerb Krayina Ukrayina Oblast Ivano Frankivska oblast Rajon Nadvirnyanskij Gromada Lanchinska selishna gromada Osnovni dani Zasnovane 1460 564 roki Kolishnya nazva Dobriliv Naselennya 2000 Plosha 23 1 km Gustota naselennya 85 19 osib km Poshtovij indeks 78454 Telefonnij kod 380 3475 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 32 49 pn sh 24 41 52 sh d H G O Vodojmi Prut Najblizhcha zaliznichna stanciya Dobrotiv Misceva vlada Adresa radi 78455 Ivano Frankivska obl Nadvirnyanskij r n smt Lanchin vul Nezalezhnosti 109a Karta Dobrotiv Dobrotiv Mapa Dobrotiv u Vikishovishi U seli diyut navchalno vihovnij kompleks feldshersko akusherskij punkt na 5 kabinetiv silskij klub istoriko krayeznavchij muzej biblioteka Na teritoriyi sela zareyestrovani greko katolicka cerkva otec Andrij Grigorash ta pravoslavna cerkva Kiyivskogo Patriarhatu Polozhennya Poyasa Bogorodici mitr prot Mihajlo Slobodyan Na pivdennij zahid vid sela roztashovana pam yatka prirodi Dobrotivski vidslonennya Geografichne roztashuvannyaDobrotiv mezhuye z 6 ma selami na zahodi z Delyatinom na pivdennomu zahodi z Zarichchyam na pivdni z Bilimi Oslavami na pivdennomu shodi z Chornim Potokom na shodi z Lanchinom na pivnochi z Krasnoyu Na pivdennomu zahodi vid sela richka Yasinovec vpadaye u Oslavu IstoriyaPro te sho na teritoriyi sela Dobrotiv prozhivali starodavni lyudi svidchat zalisheni nimi znaryaddya praci Najdavnishim z nih 15 20 tisyach rokiv Ce kremniyevi skrebki nozhi prokolki Vsi voni bili za kolorom Do nastupnogo periodu mezalitu nalezhat ti yaki mayut formu verbovogo listka verbolisti Ce nakonechniki stril rizci nozhi V cej chas vidbulosya poteplinnya i na teritoriyi sela z yavilisya zviri yaki vodyatsya sogodni Zasnuvannya Dobrotova Cej period zhittya sela zalishayetsya she duzhe malovivchenim Ale i ti skupi dani svidchat pro nelegke zhittya selyan Golodni roki poshesti stihijni liha pogirshuvali yihnij stan Najbilshoyu bidoyu togo chasu buli napadi tatar U II III stolittyah n e predki yazichniki obozhnyuvali neznajomi yim sili prirodi poklonyalisya soncyu vognyu derevam Do sogodni v tij chi inshij miri zbereglisya agrarno magichni elementi Kolyadi na Rizdvo Kupala v vesnyankah i gayivkah na Velikden polivannya vodoyu v Yur yiv den petruvannya na svyato Petra t p Vidminnist i samobutnist takih svyatkuvan vid tradicij inshih sil govoryat pro yakijs osobistij vidokremlenij shlyah i chas u rozvitku nashogo sela Pro knyazhi chasi i te sho diyalosya na teritoriyi nashogo sela mi diznayemosya iz arheologichnih znahidok Napriklad sokira nozhici i nakonechniki strili yaskravi svidki pro zemlerobiv voyiniv nashih predkiv Za perekazami starozhiliv vidomo sho na gori Vishkovicya prozhivala rodina u kotrij krim batkiv bulo 12 ditej Ce pidtverdzhuye toponim Vishkovicya iz harakternim dlya togo chasu nagolosu na pershomu vid kincya skladi Persha pismova zgadka pro Dobrotiv todi Dobriliv pripadaye na 1460 rik V cej chas selami vid Delyatina do Sadzhavki volodiyut shlyahtichi brati Delyatinski Z 1578 roku selami vid Mikulichina do Lanchina volodiyut pani Yakub Hotimirskij ta Krishtof Bludnickij Naprikinci XVI stolittya Dobriliv perehodit u vlasnist pana Kostyantina Belzheckogo galickogo stolnika Selo Dobriliv bulo pilnim i majzhe vse naselennya zajmalosya zemlerobstvom ta viroshuvannyam hudobi Prozhivali selyani za dvorishnoyu sistemoyu po dva gospodarstva v dvori v odnokimnatnih budinkah burdeyah Dobriliv u period mista Selo Dobriliv bulo vlasnistyu paniv Belzheckih Ce buli bagati lyudi veliki zemlevlasniki vlasniki solyanih promisliv i mali neabiyakij vpliv u Koroni Na kinec XVI pochatok XVII stolit pripadaye period najbilshogo rozvitku v seli remesel ta torgivli Na comu fundamenti zvodyatsya politichni ta ekonomichni privileyi Belzheckih Zbagachuyuchis voni vimagayut vid polskih koroliv prava perebuduvati svoyi najbilsh rozvinuti sela v mista za rahunok yakih mozhna b bulo zbilshuvati pributki vid dohodiv z remesla i t d Z 1616 roku Dobriliv oderzhuye statut mista Mabut duzhe perekonlivimi buli dani pro torgovelni mozhlivosti v comu malenkomu seli i dobre buli rozvineni remesla shob domogtisya v korolya dozvolu na nadannya selu statusu mista Bilshe yak 100 rokiv ce mikromistechko vidigravalo vazhlivu rol v ekonomichnomu ta kulturnomu rozvitkovi krayu U 1623 roci v Dobrilovi zvoditsya zamok ukriplennya Yak forpost pered Delyatinom de prozhivali Belzhecki batko Kostyantin j sini Oleksandr Stanislav Evarist Yan Teodor Andrij Boneventura Kostyantin Zamok obnositsya valami rovami z vodoyu derev yanim chastokolom vezhami U 1624 roci v mistechku Dobriliv prozhivalo 228 osib ce najmenshe misto v Polshi Poryad z nim na karti Boplana bachimo tilki 4 mista vidilenih nim v dolini richci Prut Tilki dobre rozvinuti torgivlya ta remesla dali mozhlivist bilshe yak 100 rokiv procvitati comu malenkomu mistovi Dobriliv slavivsya na vsyu okrugu svoyimi vagovimi yarmarkami Pislya smerti u 1643 roci Kostyantina Belzheckogo sini rozpochali p yatirichnu mizhusobnu vijnu za spadok batka Zhiteli Dobrilova Ivas Velzivskij Fedir Smiganov Peclashe Mihajlovich Fedik Kushnir Kvasnik ta inshi buli v zagoni Andriya namisnika yakij u 1648 roci iz svoyim zagonom pidtrimav nacionalno vizvolnij ruh pid provodom Semena Visochana U 1670 roci mistu nalezhalo 30 morgiv zemli bulo 38 hat de prozhivali 209 zhiteliv Funkcionuvav 1 mlin Selyani utrimuvali 20 koriv i voliv Z 1661 po 1717 roki misto upravlyayetsya za Magdeburzkim pravom Dobriliv u XVIII stolitti U 1729 roci Dobriliv vtrachaye status mista skasovuyutsya vsi privileyi zanepadaye torgivlya Vidobuvannya ta pererobka soli nosit miscevij harakter Poryad z Dobrilovom vpevneno zrostayut Delyatin ta Lanchin U XIX stolitti gromada Dobrotova mala vlasnu pechatku z zobrazhennyam dereva ta sokiri vidbitok datovanij 1840 mi rr zberigsya v kolekciyi dokumentiv lvivskogo krayeznavcya Antoniya Shnajdera U 1920 h rokah polska administraciya zminila cej samobutnij simvol na tipovu dlya togochasnoyi galickoyi silskoyi sfragistiki emblemu snip pid yakim kolisnij plug a obabich kosa ta grabli Vidoma osobaOleksij Yanko Bilas kombatant diviziyi Galichina strilec sotni UPA Chajki i kurenya Dovbusha Insha versiya istoriyi s Dobrotiv Yaksho vidshtovhuvatis vid dzherela Znikli gradi Galichini to istoriya sela Dobrotiv ta jogo okolic bula takoyu na mapi Galichini natraplyayemo na sotni sil selish mist ta mistechok Vidomo sho rizni zavojovniki v rizni chasi sterli z licya nashoyi zemli chimalo inshih poselen Sered nih i grad Dobrilov Tam de burhliva v gorah techiya Pruta vihodit na Pokutsku dolinu ta spovilnyuye svij rujnuyuchij big nini stoyit selo Dobrotiv Jogo zhiteli znayut sho v yih seli yake rozkinulosya na livoberezhnij terasi Prutu ye kvadratne rozmirom priblizno 300x300 metriv obvalovane gorodishe mista yake nazivalosya Dobriliv She rozpovidayut sho Dobriliv zasnuvav u davninu yakijs Dobrilo a Dobrotiv Dobrot Nini na teritoriyi davnogo grada stoyat cerkva budivli shkoli kilka gospodarstv selyan ta pam yatnij hrest napis na yakomu svidchit sho tut i spravdi bulo misto Oskilki pisemnih danih pro spravzhnye pohodzhennya nazv bilshosti naselenih punktiv Galichini ta podij yaki viruvali navkolo nih brakuye to dovoditsya rozshifrovuvati yih sposobom vivchennya chislennih toponimiv ta gidronimiv yaki otochuyut usi sela j mista Avtor cej sposib ne vinajshov osobisto a skoristavsya poradoyu akademika Volodimira Graboveckogo Bagatolitni mandrivki krayem ta vivchennya toponimiv spriyali vihodovi v svit moyeyi knizhki Svit shidnih galliv Na zlami staroyi ta novoyi er na terenah ninishnoyi Galichini ta na Podilli zhili kelti yaki vmili z girskih rozsoliv dobuvati kuhonnu sil Oskilki na greckij movi sil nazivalasya GAL to rimlyani keltiv nazvali gallami Odni galli vid perenaselennya na zemlyah Zahidnoyi Yevropi jshli u sviti i kolonizovuvali novi teritoriyi inshi vtikali vid nepomirnogo gnitu brutalnogo Rimu Po obidva boki Karpat voni poselyalisya sered frakijskih plemen dakiv yaki pribuvali na ci zemli za kilka stolit ranishe ta vidstalih aborigeniv yaki tut sidili spokonvichno Daki ta galli zhili mizh soboyu mirno Volodaryami dakiv buli cari A gallski zherci druyidi obirali dlya svogo narodu pravitelya yakogo nazivali KOROLEM Dakijski cari buduvali svoyi horomi na pagorbah yaki galli nazivali SE REGNE tobto SE CE CARSKE Nini ci gori mayut nazvu SEREDNYe U galliv pravitelem buv korol yakogo obirali druyidi U ti chasi v Yevropi pismom volodili lishe greki rimlyani i galli Ne divno sho ostanni vsomu pobachenomu i pochutomu davali svoyi nazvi Etnos galliv skladavsya z bagatoh plemen ta osnovnimi buli horvati j bosnyaki Pershi buli zemlerobami tvarinnikami i ribalkami Drugi metalurgami solevarami j goncharyami Vsi galli buli dobrimi mandrivnikami i torgovcyami Dlya podorozhej vikoristovuvali dva shlyahi Suhodilnij po zavzhdi suhih vododilah richok ta vodnij po ruslah richok ta yihnih chislennih pritokah Osnovnoyu vodnoyu arteriyeyu davnoyi Galichini buv Dnister Nim na rinki greckih prichornomorskih kolonij hodili ne lishe torgovi shlyupi ta pirogi galliv a j skandinaviv varyagiv Ostanni z Baltiki po Visli yiyi pritokah Zahidnomu Buzi ta Syani pronikali u verhiv ya tam stavili svoyi chovni na kolesa j bikami peretyagali yih u pritoki Dnistra V chasi koli v nizhnij techiyi Dnistra torgovciv grabuvali vojovnichi skifi gippidi osnovnim bezpechnim vodnim shlyahom do Pridunav ya ta Prichornomor ya sluzhilo vidnosno tihoplinne ruslo Prutu Yaksho v jogo verhiv yah techiya bula burhliva j nebezpechna dlya ruhu chovniv cherez chislenni porogi to vid Delyatina i nizhche cya vodna doroga bula bilsh mensh bezpechnoyu Po vsomu Pokutti davni galli viroshuvali zlakovi ta olijni kulturi utrimuvali j rozvodili hudobu konej svinej kiz ta ovec U peredgir yi Karpat umovi dlya rilnictva pogirshuvalisya tomu tut procvitalo skotarstvo remisnictvo zbirannya dikoroslih plodiv ta yagid Galli goryani zajmalisya takozh polyuvannyam ta zagotivleyu kolod yaki splavlyali v ponizzya ta torguvali nimi V gorah galli dobuvali zoloto ta dorogocinni minerali osoblivo cinuvalisya almazi yaki pislya ogranyuvannya stavali diamantami Za velinnyam korolya vsih galliv u misci de Prut stavav pridatnim dlya plavannya na livomu berezi richki na priberezhnij terasi zasnuvali grad Misto bulo zahishene zovni prirodnimi shilami ale na miscevosti de yih ne bulo nasipali glinyani kilkametrovi vali yaki zbereglisya do nashih dniv Na valah sporudili oboronni stini ta vorotisha Misto malo stati centrom obrobki dorogocinnih kameniv Toponimi rozkazuyut sho v nedalekih okolicyah Dobrilova dobuvali ne lishe almazi a j zoloto Lvivskij geolog Miroslav Bratus vvazhaye sho v Karpatah rodovish almaziv nema a ye rozsipi almazopodibnih kvarciv yaki geologi naukovci nazivayut karpatskimi diamantami Voni za svoyeyu formoyu ta prozoristyu shozhi na almazi ale ne ye takimi Krim togo nepodalik grada po vododilah Bistrici Nadvirnyanskoyi Voroni ta Prutu prolyagav suhoputnij torgovij shlyah z Pridunav ya do stolici Pokuttya Korolivki i dali cherez Dnister na zemli rusiv ta ukrayinciv Torgovci z chuzhih krayiv zvertali z togo shlyahu do Dobrilova i kupuvali na jogo rinku rizni prikrasi Pohodit nazva DOBRiLOV vid DO DOUE TALANOVITIJ OBDAROVANIJ yuvelir BRiL BRILLant abo BRILLer BRILYaNT VIBLISKUVATI ta vidomogo LOV HVALENIJ Ostannye oznachaye sho yakist tuteshnih brilyantiv bula duzhe visoka Na bagate misto Dobrilov dekoli napadali ta grabuvali rozbijniki a inkoli j vojovnichi chuzhinci Dlya ohoroni grada v jogo shidnij okolici bulo zasnovano poselennya u yakomu perebuvali ozbroyeni ohoronci mista Nazvali poselennya LANChIN Pohodit nazva LANChIN vid sliv LANC LANCE SPIS PIKA yakimi buli ozbroyeni voyini ta ChIN CHIEN DVOKOLiSNA vijskova KOLiSNICYa u yaku spisonosci pri zagrozi napadu zapryagali koni i mchali do stin ta vorotish gradiv Dobrilova i Krasnoyi Do bagatogo grada Dobrilova zvidusil shodilisya mandrivniki kupci ta zhebraki Misto ne moglo vmistiti vsih Vorotisha grada pidnimalisya dlya druyidiv znati yakih galli nazivali ZNAChUShi dlya imenitih gostej bagatih torgovciv gajdukiv ta voyevod Nichnoyi pori dobi u grad ne vpuskali nikogo Hto prijshov pid stini mista vnochi musiv chekati do ranku Dlya tih hto ne mav dostupu do mista za oboronnimi stinami bulo zakladeno poselennya Tut stoyali budinki dlya tih kogo ne vpuskali do mista ta torgovciv i mandrivnikiv yaki cherez negodu ne mogli podorozhuvati vodnim shlyahom po ruslu Prutu ta suhoputnimi shlyahami Pid chas povenej ta lodohodu pid chas zatyazhnih doshiv vlitku ta snigovih zametilej vzimku kupci ta mandrivniki zhili v primiskomu poselenni Tut voni mogli perenochuvati shovati vid negodi svoyih konej ta kram Tut likari druyidi likuvali hvorih kovali kuvali konej shtelmahi i tesli lagodili vozi ta chovni Oskilki ruslo Prutu v okolicyah Dobrilova bulo zamilke dlya shlyupiv ta pirog to ruh po nomu rozpochinavsya ploskodonnimi chovnami Yih za negodi vityagali na bereg Dlya torgovciv ta mandrivnikiv tut gotuvali smachnu ta pozhivnu yizhu Golotu goduvali bezplatno i takozh smacho ale dlya neyi gotuvali malokalorijnu yizhu U narodi primiske poselennya nazivali DOBROTOV Pohodit cya nazva vid DO DOUx DOBRIJ BRO BROUet YuShKA ros pohlebka ta TOV TOUe PLOSKODONNIJ ChOVEN Jmovirno sho v okolici Dobrotova bula richkova pereprava na pravij bereg bo TOV she moglo oznachati LINVA za yaku trimalisya mandrivniki shob yih ne znesla shvidka techiya Naselennya mista ta prisilkiv shodnya potrebuvalo bagato produktiv ta odyagu Dlya cogo buli zakladeni poselennya Yaremche ta Delyatin Navkolo Yaremcha vipasali ovec i zagotovlyali vovnu ta moloko i dostavlyali yih do Delyatina U Delyatini takozh viroshuvali ovec Tut varili smachnij sir i tkali teplij vovnyanij odyag U Delyatini bodnari vigotovlyali derev yani dijnici cebri konovki dizhki ta bochki Nazva YaREMChE pohodit vid YaRE JARRE OVEChA ShERST REM DOSTAVLYaTI ta ChE CE abo ChA TUT Nazva DELYaTIN pohodit vid DELYaTI DELATIer ViDTISKATI SIROVATKU pri vigotovlenni siru abo masla ta TIN TINe DiZhKA Zahidnishe Delyatina visochit gora Vavtoriva Tut selilisya velichezni orli yagnyatniki yaki napadali na otari ovec u chas poyavi priplodu i vikradali yagnyat Nazva VAVTORiVA tomu i skladayetsya zi sliv VAVTOR VAUTOUR YaGNYaTNIK ta RiVA RIVE KRAJ skali na yakomu gnizdilisya orli V okolici Dobrotova ye malozrozumilij miscevim zhitelyam toponim ChERMELOV Pshenicya v peredgir yi ta gorah davala nizki vrozhayi tomu tut viroshuvali perevazhno zhito i proso Svidchennya togo chislenni toponimi yaki nazivayutsya SIGLA Cim slovom galli nazivali ZhITO Galli zerno mololi u vodyanih mlinah ta ruchnimi zhornami Mozhna dostovirno skazati sho v Chermelovi stoyali primiski mlini bo nazva ChERMELOV skladayetsya z ChER CHERe YiZhA slova MELI MEULIEr ZhORNA ta LOV LOUee NAJMITI yaki pracyuvali v mlinah Davni galli korovu nazivali VAShA a pastuha VASh U deyakih galickih selah i v nashi dni zustrichayuchi koriv iz pasovisha govoryat Onde jde VAShA tobto KOROVA A she kazhut Tam VASh hlopec V okolicyah davnogo Dobrotova na pririchkovih lugah ta kosogorah vipasali veliku rogatu hudobu Nazva gori Vashkovicya svidchit sho na yiyi shilah buli mozhe najbilshi pasovisha dlya koriv Na cij gori selyani vipasayut hudobu i v nashi dni Nazva VAShKOVICYa tomu i skladayetsya z VASh VACHE KOROVA KO GOLOVNIJ ta VICYa TUT Korol usih shidnih galliv sidiv u stolnomu gradi yakij nazivavsya STOLiSKO Nini tut mezhi gorami rozkinulosya selo Stilsko Mikolayivskogo rajonu Lvivskoyi oblasti V usih malih gradah sidili bani upraviteli u velikih kovbani Yakas kilkist gradiv ta prileglih do nih poselen buli ob yednani v zhupaniyi yakimi upravlyali molodi diti ta blizki rodichi korolya Yih nazivali zhupanami Slovo ZhUPAN tomu i sklalosya iz ZhU MOLODII YuNII ta PAN PANICh Choloviki ta zhinki u suspilstvi galliv buli rivnopravnimi tomu bagato zhupanij dekoli ocholyuvali znatni dochki abo rodichki korolya Taka volodarka nazivalasya KRASNA I pohodit ce slovo vid KA TUT RAS RASOVA ZNATNOGO POHODZhENNYa ta NA NANA ZhINKA Na zemlyah de nini rozkinulosya susidnye iz Dobrotovim selo Krasna dlya svoyeyi znatnoyi dochki yakraz i buv zasnovanij golovnij administrativnij grad okrugi Jogo nadijno ohoronyali gajduki ta voyini z Lanchina Raz u rik u den litnogo soncestoyannya usi galli gradiv ta primiskih poselen shodilisya na zakrut rik do hramiv LUKU prinosili zhertvi bogam i svyatkuvali Kupala Kilka raziv protyagom roku voni urochisto rushali na pagorbi de stoyali kapisha dlya zhertvoprinoshen Tut narod smazhiv tushi prinesenih u zhertvu tvarin piv ritualne buzinove vino ta vodiv horovodi Taka hramova gora nazivalasya LISA sho perekladayetsya z gallskogo yak VSENARODNE GULYaNNYa U shidnij okolici davnogo grada Krasna rol Lisoyi Gori vikonuvala gora ChOPA Pohodit nazva vid ChOP KVARTA ritualnogo VINA ta PAJ HLiB ritualnij KORZhIK Nini slovom ChOP chip nazivayut korok bochki z pivom abo vinom a skibku hliba nazivayut PAJKA HLIBA PrimitkiDelyatinskij dekanat Kolomijskoyi yeparhiyi UPC KP Arhiv originalu za 7 serpnya 2016 Procitovano 3 serpnya 2016 Dorogami doli povstancya Bilasa DzherelaZnikli gradi Galichini 8 bereznya 2016 u Wayback Machine Moye selo Dobrotiv