Джеймс Едвард Гансен (англ. James Edward Hansen) — американський ад'юнкт-професор Департаменту екології та вивчення Землі у Колумбійському університеті. Гансен відомий своїми дослідженнями в області кліматології, є кліматичним активістом та одним із лідерів руху 350.org. Його звернення до конгресу США про загрозу зміни клімату в 1988 році стало відправною точкою у боротьбі проти глобального потепління. Гансен попереджав про необхідність швидких дій з метою уникнення негативних наслідків для всієї планети.
Джеймс Едвард Гансен | |
---|---|
James Edward Hansen | |
![]() | |
Народився | 29 березня 1941 (83 роки) Денісон, Айова, США |
Країна | американське |
Національність | американець |
Діяльність | фізик, викладач університету, астрофізик, захисник довкілля, кліматолог |
Alma mater | Університет Айови |
Галузь | |
Заклад | Колумбійський університет |
Посада | Член Національної академії наук США |
Науковий ступінь | професор |
Науковий керівник | Джеймс Ван-Аллен |
Членство | Національна академія наук США Європейська академія[1] |
Нагороди | |
Особ. сторінка | columbia.edu/~jeh1/ |
Життєпис
Після закінчення Університету Айови Джеймс Гансен продовжив працювати над моделями теплопередачі випромінюванням, намагаючись зрозуміти атмосферу Венери. Пізніше вчений застосував і допрацював ці моделі для атмосфери Землі, враховуючи ефекти аерозолів до парникових газів на клімат Землі. Розроблені Гансеном моделі стали основою для розуміння кліматичних механізмів Землі. У 2009 році була опублікована його перша книга — (англ. Storms of My Grandchildren) і стаття «Око бурі» в журналі Nature. З 1981 по 2013 рік очолював в НАСА (англ. Goddard Institute for Space Studies) у Нью-Йорку. З 2014 року працює в Колумбійському університеті.
2013 року топ-кліматологи , , Джеймс Гансен та звернулися через ЗМІ до керівників найбільших держав із закликом підтримати розвиток більш безпечних ядерно-енергетичних технологій і відмовитися від неприйняття атомної енергетики.
Нагороди і відзнаки
Лауреат декількох поважних премій і нагород:
- 2001 — медаль Роджера Ревелла Американського геофізичного союзу
- 2007 — (англ. Dan David Prize).
- 2007 — премія Лео Сіларда (англ. Leo Szilard Lectureship Award) від Американського фізичного товариства.
- 2009 — (англ. Nevada Medal) від (англ. Desert Research Institute).
- 2013 — премія Блакитна планета (англ. Blue Planet Prize) від .
- 2013 — (англ. The Ridenhour Prizes) за діяльність на користь демократичним засадам з риском для власної репутації.
- 2018 — Премія Тан
Примітки
- https://www.ae-info.org/ae/User/Hansen_James
- (PDF). web.archive.org. Climate Change. 22 серпня 2011. Архів оригіналу (PDF) за 22 серпня 2011. Процитовано 10 червня 2021.
- Даремно йому не повірили. Вчений NASA передбачив сьогоднішню спеку ще 40 років тому. 20.07.2023, 17:20
- (англ.) Kloor, Keith (November 26, 2009). «The eye of the storm». Nature Reports Climate Change. [ 10 грудня 2015 у Wayback Machine.] — Nature, 26 листопада 2009 року. doi:10.1038/climate.2009.124.
- . Fox News (амер.). 25 березня 2015. Архів оригіналу за 10 червня 2021. Процитовано 10 червня 2021.
- . earthobservatory.nasa.gov (англ.). 5 листопада 2007. Архів оригіналу за 10 січня 2019. Процитовано 10 червня 2021.
- KintischFeb. 26, Eli; 2014; Pm, 2:45 (26 лютого 2014). . Science | AAAS (англ.). Архів оригіналу за 22 березня 2014. Процитовано 10 червня 2021.
- . Архів оригіналу за 17 червня 2019. Процитовано 20 листопада 2021.
- . focustaiwan.tw (zh-Hant-TW) . Архів оригіналу за 10 червня 2021. Процитовано 10 червня 2021.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Джеймс Гансен
- Особиста сторінка на сайті Колумбійського університету. [ 4 грудня 2004 у Wayback Machine.] (англ.)
![]() | Це незавершена стаття про науковця. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Dzhejms Edvard Gansen angl James Edward Hansen amerikanskij ad yunkt profesor Departamentu ekologiyi ta vivchennya Zemli u Kolumbijskomu universiteti Gansen vidomij svoyimi doslidzhennyami v oblasti klimatologiyi ye klimatichnim aktivistom ta odnim iz lideriv ruhu 350 org Jogo zvernennya do kongresu SShA pro zagrozu zmini klimatu v 1988 roci stalo vidpravnoyu tochkoyu u borotbi proti globalnogo poteplinnya Gansen poperedzhav pro neobhidnist shvidkih dij z metoyu uniknennya negativnih naslidkiv dlya vsiyeyi planeti Dzhejms Edvard GansenJames Edward HansenGansen na studentskomu samiti v berezni 2009 roku Gansen na studentskomu samiti v berezni 2009 rokuNarodivsya29 bereznya 1941 1941 03 29 83 roki Denison Ajova SShAKrayinaamerikanskeNacionalnistamerikanecDiyalnistfizik vikladach universitetu astrofizik zahisnik dovkillya klimatologAlma materUniversitet AjoviGaluzZakladKolumbijskij universitetPosadaChlen Nacionalnoyi akademiyi nauk SShANaukovij stupinprofesorNaukovij kerivnikDzhejms Van AllenChlenstvoNacionalna akademiya nauk SShA Yevropejska akademiya 1 Nagorodid 2010 d 2009 d 2007 Premiya Blakitna Planeta 2010 BBVA Foundation Frontiers of Knowledge Awards 2016 Premiya Nirenberga 2008 d 2007 premiya Leo Silarda 2007 d 2008 d 2006 d 2001 Medal Rodzhera Revella Amerikanskogo geofizichnogo soyuzu 2001 d d 2012 Osob storinkacolumbia edu jeh1 Dzhejms Gansen u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Gansen ZhittyepisPislya zakinchennya Universitetu Ajovi Dzhejms Gansen prodovzhiv pracyuvati nad modelyami teploperedachi viprominyuvannyam namagayuchis zrozumiti atmosferu Veneri Piznishe vchenij zastosuvav i dopracyuvav ci modeli dlya atmosferi Zemli vrahovuyuchi efekti aerozoliv do parnikovih gaziv na klimat Zemli Rozrobleni Gansenom modeli stali osnovoyu dlya rozuminnya klimatichnih mehanizmiv Zemli U 2009 roci bula opublikovana jogo persha kniga angl Storms of My Grandchildren i stattya Oko buri v zhurnali Nature Z 1981 po 2013 rik ocholyuvav v NASA angl Goddard Institute for Space Studies u Nyu Jorku Z 2014 roku pracyuye v Kolumbijskomu universiteti 2013 roku top klimatologi Dzhejms Gansen ta zvernulisya cherez ZMI do kerivnikiv najbilshih derzhav iz zaklikom pidtrimati rozvitok bilsh bezpechnih yaderno energetichnih tehnologij i vidmovitisya vid neprijnyattya atomnoyi energetiki Nagorodi i vidznakiLaureat dekilkoh povazhnih premij i nagorod 2001 medal Rodzhera Revella Amerikanskogo geofizichnogo soyuzu 2007 angl Dan David Prize 2007 premiya Leo Silarda angl Leo Szilard Lectureship Award vid Amerikanskogo fizichnogo tovaristva 2009 angl Nevada Medal vid angl Desert Research Institute 2013 premiya Blakitna planeta angl Blue Planet Prize vid 2013 angl The Ridenhour Prizes za diyalnist na korist demokratichnim zasadam z riskom dlya vlasnoyi reputaciyi 2018 Premiya TanPrimitkihttps www ae info org ae User Hansen James PDF web archive org Climate Change 22 serpnya 2011 Arhiv originalu PDF za 22 serpnya 2011 Procitovano 10 chervnya 2021 Daremno jomu ne povirili Vchenij NASA peredbachiv sogodnishnyu speku she 40 rokiv tomu 20 07 2023 17 20 angl Kloor Keith November 26 2009 The eye of the storm Nature Reports Climate Change 10 grudnya 2015 u Wayback Machine Nature 26 listopada 2009 roku doi 10 1038 climate 2009 124 Fox News amer 25 bereznya 2015 Arhiv originalu za 10 chervnya 2021 Procitovano 10 chervnya 2021 earthobservatory nasa gov angl 5 listopada 2007 Arhiv originalu za 10 sichnya 2019 Procitovano 10 chervnya 2021 KintischFeb 26 Eli 2014 Pm 2 45 26 lyutogo 2014 Science AAAS angl Arhiv originalu za 22 bereznya 2014 Procitovano 10 chervnya 2021 Arhiv originalu za 17 chervnya 2019 Procitovano 20 listopada 2021 focustaiwan tw zh Hant TW Arhiv originalu za 10 chervnya 2021 Procitovano 10 chervnya 2021 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Dzhejms Gansen Osobista storinka na sajti Kolumbijskogo universitetu 4 grudnya 2004 u Wayback Machine angl Ce nezavershena stattya pro naukovcya Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi