Конституці́йне пра́во — галузь права, що становить собою систему юридичних норм, які закріплюють основні засади державотворення та суспільних правовідносин, взаємодії держави і громадянина, принципи діяльності різних інтитуцій влади, порядок нормотворення, основні права, свободи та обов'язки громадян, форму правління та державного устрою, спосіб і процедуру формування органів державної влади, місцевого самоврядування , засади виборчого права та правосуддя.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDBSbFkyeGhjbUYwYVc5dVgyOW1YM1JvWlY5U2FXZG9kSE5mYjJaZlRXRnVYMkZ1WkY5dlpsOTBhR1ZmUTJsMGFYcGxibDlwYmw4eE56ZzVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFFWldOc1lYSmhkR2x2Ymw5dlpsOTBhR1ZmVW1sbmFIUnpYMjltWDAxaGJsOWhibVJmYjJaZmRHaGxYME5wZEdsNlpXNWZhVzVmTVRjNE9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Наука конституційного права вивчає досвід народів світу в прагненні до свободи, рівності, гідності, демократії та справедливості, узагальнює історичні надбання гуманістичного державотворення різних народів.
Конституційне право України — фундаментальна основоположна галузь національної системи права, яка являє собою інтегративну сукупність правових норм, що закріплюють засади взаємовідносин людини, держави і суспільства, формують стратегічну мету державотворення України як соціальної, демократичної правової держави, закріплюють основі права і свободи людини, на основі принципу розподілу влади та інших засад правової держави, закладають засади політичної та економічної організації суспільства, форму держави, порядок і принципи формування та компетенцію органів державної влади, місцевого самоврядування та правосуддя.
Об’єктом конституційного права виступають основні засади суспільних та правових відносини в державі.
Предметом конституційного права є доктринальні питання взаємодії людини, держави та суспільства, реалізації в державотворенні ідей верховенства права, інтегративні аспекти розбудови демократичної, соціальної правової держави.
Конституційне право, закріплюючи норми найвищої юридичної сили та стаючи серцевиною правового поля держави, формуючи цілісну систему принципів права та правотворчого процесу, стає правничим фундаментом для галузевого права і правотворчого процесу, доктринальною основою його розвитку, систематизації й гармонізації.
Історія
На відміну від таких традиційних галузей права, як цивільне або кримінальне право, Конституційне право як самостійна галузь виділилася порівняно недавно.
Попри те, що ще в Давньому Римі конституціями називалися деякі з декретів імператорів, в сучасному розумінні конституціями вони не були.
Такий стан, коли не існувало основного закону, що закріплює загальні правила державного устрою й основні права та обов'язки держави та громадянина, зберігався до прийняття перших писаних конституцій (США в 1787, Франції та Польщі в 1791). Ці правові акти з'явилися результатом розвитку ідей конституціоналізму, «природного права», боротьби населення проти феодального права — «права-привілеїв», абсолютизму, боротьби за права особистості.
У деяких країнах (наприклад, в Німеччині) як синонім Конституційного права використовується термін «державне право», в основному там, де Конституція (як основний закон) з'явилася пізніше вже сформованої системи норм права, що регламентує державний устрій.
В історії формування конституційного права важливе значення мають конституційні акти окремих держав, якими формувались основні правовідносини в державі.
Серед відомих конституційних актів є: Велика Хартія Вольностей (Англія, 1215 р.), «Білль про права» (Англія, 1689 рік), Декларації прав людини та громадянина (1789 р.).
Конституційним актом світового значення стала «Декларація прав людини та громадянина» Франції (1789 р.), якою під гаслами боротьби за свободу і рівність були проголошені та закріплені основні природні права і свободи людини, що в подальшому стало основою багатьох конституцій європейських та інших країн.
В Україні конституційний акт, відомий як Конституція П. Орлика, підписаний 5 квітня 1710 року в м. Бендерах (теперішня територія республіки Молдова), – «Правовий устрій і Конституції прав і вольностей Війська Запорізького». Саме в Конституції Пилипа Орлика 1710 року часи була реалізована одна з найбільш важливих ідей правової держави – ідея розподілу державної влади на законодавчу, виконавчу та судову. Юридично закріплюючи формування незалежної української козацької держави в межах етнографічної національної території визнану Зборівською угодою 1649 року, цей акт є першою Конституцією України, в якій було реалізовано принцип розподілу влади: законодавчу (Генеральна Рада), виконавчу на чолі з Гетьманом, та судову, де вищим судовим органом був визначений Генеральний Суд. , У цьому знаменитому документі містились статті про захист недоторканості вольностей, права власності козаків. У Конституції декларується ідея відновлення «всіх природних прав та рівності».
Актом проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року, парламентом української республіки визначено Україну суверенною, незалежною демократичною державою.
У правовій системі більшості розвинутих країн в формуванні інститутів конституційного права взагалі і в контексті розвитку інституту прав і свобод людини застосовуються як загальні міжнародні правові акти (планетарної дії), що приймаються в рамках ООН, так і загальноєвропейські джерела права:
1) загального характеру:
а) Загальна декларація прав людини ООН від 10 грудня 1948 р.;
б) Міжнародний пакт про громадянські та політичні права від 16 грудня 1966 р. ;
в) Міжнародний пакт про економічні, соціальні та культурні права, прийнятий Генеральною Асамблеєю ООН 16 грудня 1966 р., набрав чинності 03 січня 1976 р.;
г) Декларація основних принципів правосуддя для жертв злочинів та зловживань владою. Прийнята на сороковій сесії Генеральної Асамблеї ООН 29 листопада 1985 р. та інші;
2) європейського значення:
Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (зі змінами та доповненнями, внесеними Протоколом № 11 від 11 травня 1994 р., Протоколом № 14 від 13 травня 2004 р.);
Європейська конвенція про запобігання тортурам та нелюдському або таких, що принижують гідність, поводженню чи покаранню 1987 р.;
Рекомендація (94) 12 Комітету Міністрів Ради Європи «Незалежність, дієвість та роль суддів» (ухвалена Комітетом Міністрів Ради Європи на 518 засіданні заступників міністрів 13 жовтня 1994 р.);
Рекомендація Комітету Міністрів державам-учасницям Ради Європи «Про Європейський кодекс поліцейської етики» – Rec (2001) 10 та інші.
Для реалізації і розвитку засад місцевого самоврядування важливого значення набула Європейська хартія місцевого самоврядування, яка у червні 1985 р. була схвалено урядами 23 держав-членів Ради Європи, а 15 жовтня 1985 р. у м. Страсбург (Франція) Європейську хартію місцевого самоврядування було відкрито до підписання. Україна ратифікувала Хартію 15 липня 1997 року, і з 1 січня 1998 року Хартія набула чинності для України.
В наш час у світі діють понад 100 конституцій різних країн. Серед системних законодавчих актів конституційного права зарубіжних країн стали: Конституція США 1787 року, Конституція Норвегії 1814 року, Конституція Бельгії 1831 року, Конституція Аргентини 18537 року, Конституція Канади 1867 року, Конституція Швейцарії 1874 року, Конституція Франції 1946 року, Конституція Італії 1947 року, Конституція Данії 1953 року, Конституція Іспанії, яка прийнята на референдумі 6 грудня 1978 року.
Конституція Європейського Союзу (англ. «Treaty establishing a Constitution for Europe (ТСE)» – Договір про створення конституції для Європи) – консолідований та системний нормативний акт, яким здійснено імплементацію основних положень установчих договорфв ЄС: Договір про ЄС 1992 р. (Маастрихтський Договір) та Договір про функціонування ЄС 1957 р., а також Хартію основних прав ЄС 2000 р., що діють у редакції Лісабонського Договору 2007 р. Текст Конституції було узгоджено у Брюсселі 17-18 червня 2004 р., а підписано у Римі 29 жовтня 2004 р. главами держав та урядів на тоді 25-и (нині 27) країн-членів ЄС. Частина II Конституція Європейського Союзу містила викладення основних прав і свобод людини, що є проявом їх визнання відповідно до принципів, поваги до людської гідності та верховенства права. Незважаючи на існуючи позитиви в аспектах консолідації європейських націй Конституція Європейського Союзу була замінена 13 грудня 2007 року менш системним конституційним актом - Лісабонським Договором (набув чинності 1 грудня 2009 року). Цим актом ЄС відмовився від ідеї єдиної кодифікованої конституції.
Особливості конституційного права Європи та інших розвинутих країн.
Більшість сучасних Конституцій Європи та інших розвинутих країн враховують положення міжнародних правових актів, які прийнято називати стандартами прав людини: Загальна декларація прав людини (1948), Міжнародний пакт про громадянські та політичні права (1966), Міжнародний пакт про економічні, соціальні та культурні права (1966), Факультативний протокол до Міжнародного пакту про громадянські і політичні права (1966) та Другий факультативний протокол, що стосується скасування смертної кари (1989), а країни Європи, здебільшого, в своїх Конституціях втілюють основні положення фундаментального міжнародного правового ату Європейської системи - Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (1950 р.).
Загальна декларація прав людини, яка прийнята Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року. Як універсальний міжнародно-правовий акт закріплює основні права людини та окреслює головні механізми їх захисту. Вона стала фундаментальним джерелом права загальносвітового значення для всіх сфер правозастосовної діяльності. Завдяки величезному цивілізаційному значенню, політичному і моральному авторитету Декларації 1948 р. її положення стали включатися в конституції багатьох держав. Наприклад, ст. 10 Конституції Іспанії прописує, що «Гідність особистості, невідчужуваність її прав, її вільний розвиток, повагу закону і прав інших людей є основою політичного порядку і соціального миру», а « норми, які забезпечують основні права і свободи, визнані Конституцією, відповідають Загальній декларації прав людини».
В Європейській Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 р.). закладена цілісна інтегративна система стандартів прав людини та гарантії їх захисту, Зокрема ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має назву «Право на справедливий суд» і включає низку фундаментальних положень, які повністю чи частково увійшли в тексти конституцій та інших законів європейських держав.
Конвенцію ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 р. У розділі I визначаються основні права і свободи людини та викладаються зобов’язання держав щодо їх охорони й забезпечення, а також умови застосування їх законного обмеження, а саме: право на життя, заборона катування, рабства та примусової праці, право на свободу й особисту недоторканність, право на ефективний засіб правового захисту та на справедливий судовий розгляд, неприпустимість покарання без закону, право на повагу до приватного і сімейного життя, свобода думки, совісті й віросповідання, свобода вираження поглядів, право на шлюб, заборона дискримінації, відступ зобов’язань під час війни або іншої надзвичайної ситуації в державі, яка загрожує життю нації, обмеження щодо політичної діяльності іноземців, заборона зловживання правами, обмеження у застосуванні обмежень на права. Розділ II визначає організацію, юрисдикцію та процедуру Європейського суду з прав людини, у розділі III викладено гарантії існуючих прав людини, порядок підписання, ратифікації, денонсації Конвенції та інші положення.
Ст. 8 Конвенції, зокрема, проголошує право кожного на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.
Ст. 17 Конвенції «Заборона зловживання правами», визначає, що жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції. Ці положення стали основою ст. 22 чинної Конституції України, згідно з якою при прийнятті нових законів не допускається звуження існуючих прав і свобод людини.
Закон України від 22 грудня 1993 р. «Про міжнародні договори України» в ч. 1 ст. 19 визначає, що чинні міжнародні договори України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.
Наука конституційного права вивчає досвід державотворення та тконституційних процесів різних народів світу. Вона узагальнює історичні надбання гуманістичного державотворення інших народів. У конституційному праві України активно досліджуються основоположні міжнародні правові акти, а також конституції Франції, Італії, Швейцарської Конфедерації, Королівства Норвегії, Данії, Іспанії, Фінляндської Республіки, Польщі, Хорватії, Словенії, США та інших країн. Зокрема, окрема увага приділяється Конституція Франції 1958 року, де ст. 2 закладає стандартний принцип сучасного демократичного державотворення: «Правління народу, народом, для народу»; Конституції США, де закладений виважений принцип розподілу влади та створення механізмів стримувань і противаг проти автократії, реалізації ідеї двопалатного парламенту, досвіду роботи судової влади, застосування інституту референдуму тощо.
Конституціями багатьох країн закріплена ідея двопалатного парламенту. Так, наприклад, у Франції парламент складається з Сенату та національних зборів, в Італії з Сенату та Палати депутатів, в Іспанії Парламент (Генеральні кортеси) складається з Конгресу депутатів і Сенату, у Німеччині законодавчу владу виконують Бундестаг і Бундесрат, у Швейцарії Федеральні зібрання, як законодавчий орган, включають Національну раду і Раду кантонів, у Польщі законодавчу владу здійснюють Сейм і Сенат. Звичайно, двопалатний парламент консервативніший, і це виправдано.
Законодавча влада сама має забезпечувати верховенство (панування) права (природних прав і свобод людини). Доцільніше наш парламент так і іменувати «Парламент», в структурі якого передбачити дві палати: верхня палата – «Сенат»; нижня палата, яку з урахуванням історичних традицій можна було б назвати «Віче» (народні збори). Для постійного оновлення законодавчої влади як запоруки прогресу слід запровадити таке правило: «Депутатами Верховної Ради України та органів місцевого самоврядування не можна обирати громадян України більше двох каденцій підряд». Якщо цього не воліє зробити чинний парламент, відповідне положення чи вся Конституція повинні прийматися на референдумі.
Цікавим може бути досвід стримувань і противаг, запроваджений до владних структур у США. Тут реалізована класична модель розподілу влади та механізмів стримувань і противаг, яка заслуговує ґрунтовного вивчення та врахуванні в державотворенні. Модель, проста, дієва, ніякого дуалізму і нічого зайвого. Президент очолює виконавчу владу, сам призначає міністрів та несе відповідальність за економічну політику. Антикорупційною складовою є §1 ст. 2 Конституції Сполучених Штатів «президент повинен отримувати за свою службу в призначені строки винагороду, яка не може бути ні зменшеною, ні збільшеною протягом того періоду, на який він обраний, і він не має отримувати протягом цього часу ніякої іншої винагороди ні від Сполучених Штатів, ні від когось іншого». Такий підхід має бути встановлений в нашій державі відносно чиновників усіх гілок влади. Призначення міністрами самим собі і своїм заступникам захмарної заробітної плати чи премій - це те, що має бути викорінено раз і назавжди з практики державотворення.
Реалізація ідей правовладдя в окремих країнах здійснюється через інститут референдуму. Референдум — демократична і прогресивна форма прийняття конституцій, яка все частіше застосовується цивілізованими державами (Франція — 1958 рік, Греція — 1975 рік, Іспанія — 1978 рік, Польща — 1997 рік, Швейцарія — 1999 рік).
Референдна демократія має певні позитиви: сприяють стабільності прийнятих на референдумі законів; сприяють зміцненню засади верховенства права, створюючи ситуацію, за якої «право стає вище влади», а влада має підкорятись прийнятому народом праву, без можливості його довільно змінювати, референдум сприяє правовій просвіті населення, становленню громадського суспільства, та розвитку місцевого самоврядування.
В наш час для реалізації і розвитку засад місцевого самоврядування важливого значення набула Європейська хартія місцевого самоврядування, яка у червні 1985 р. була схвалено урядами 23 держав-членів Ради Європи, а А 15 жовтня 1985 р. у м. Страсбург (Франція) Європейську хартію місцевого самоврядування було відкрито до підписання. Україна ратифікувала Хартію 15 липня 1997 року, і з 1 січня 1998 року Хартія набула чинності для України.
Особливості сучасного конституйного права України.
Конституційне право – провідна галузь права, що становить собою інтегративну систему правових норм найвищої юридичної сили, які визначають доктринальну модель державотворення та взаємовідносин людини, держави та громадського суспільства, формулюють засади політичної організації суспільства, механізми забезпечення державного суверенітету та здійснення зовнішньої політика, розподілу та гармонізації публічних гілок влади, розвитку правовладдя, закріплюють основні права і свободи людини та гарантії їх забезпечення.
Норми Конституції є ядром всієї системи права. Вони є нормами найвищої юридичної сили та нормами прямої дії. Нормативні акти, які суперечать Конституції України, не підлягають застосуванню; норми конституційного права є нормами прямої дії і безпосередньо застосовуються у випадках неврегульованості якихось відносин галузевим законодавством.
Принципи конституційного права – це інтегративні основоположні морально-правові фундаментальні ідеї, які в силу свого змісту і цінності є фундаментом правничої стратегії, визначають доктринальні засади та вектор розвитку усієї правової системи, гармонізують всю систему правових норм, виступають першоджерелом окремих інститутів і норм права (є генетичною підвалиною системи права), надають єдності і системності регулятивним механізмам права, дають юридичну базу для тлумачення права в умовах конкуренції юридичних норм, сприяють правильному пізнанню та застосуванню норм права, вносять упорядкованість у розв'язанні питань, відносно яких є прогалини в праві, служать основою й вихідним положенням для подальшого розвитку окремих галузей та інститутів права.
До основних принципів конституційного права належать: верховенство права; народовладдя; розподіл влади на законодавчу, виконавчу та судову; законність; воля людини та забезпечення права на свободу і особисту недоторканність; рівність людини і громадянина перед законом і судом; повага до людської честі та гідності; таємниця спілкування; невтручання у приватне життя; недоторканність права власності; недоторканність житла чи іншого володіння особи; презумпція невинуватості; заборона державного свавілля; забезпечення права на правничу допомогу та захист; здійснення правосуддя тільки судом; незалежність суду; гарантованість доступу до правосуддя; гуманізм і справедливість; взаємна відповідальність особи і держави; недопустимість звуження існуючих прав і свобод людини.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkxTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTVNVNE15VkVNU1U0TmlWRU1TVTVOaVZFTVNVNFJsOGxSREFsUVRNbFJEQWxRa0VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJERWxPVGNsUkRBbFFrUWxSREFsUWpoZk1qQXlNeTVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUbEJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpFSlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0SlVReEpUZ3lKVVF4SlRnekpVUXhKVGcySlVReEpUazJKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZCTXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTVOeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0Y4eU1ESXpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Конституційне право включає окремі інститути права, які становлять собою сукупність взаємопов’язаних об’єктом правового регулювання певних юридичних норм, зокрема це інститути Президента України, парламентаризму, виконавчої влади, місцевого самоврядування, територіального устрою, прав і свобод людини, громадянства, правосуддя, правничої допомоги та захисту, імпічменту, референдуму тощо.
Конституційне право України складається з відповідних положень позитивного права: Конституції України (прийнята28 червня 1996 року) , міжнародних договорів, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, законодавства про законотворчий процес та про конституційне судочинство, рішень Конституційного Суду України, інших законодавчих актів, регламентуючих питання, що є предметом конституційного права, наприклад, «Декларація про державний суверенітет України від 16 липня 1990 року», Закон України «Про місцеве самоврядування», Закон України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» тощо, а також концептів та положень природного права.
Сучасна Україна за Конституцією 1996 року, є суверенна і незалежна, демократична, соціальна, правова, унітарна держава Європи з республіканською формою правління. Важливо забезпечити формування належних та дієвих механізмів реалізації цих конституційних приписів в усіх сферах суспільних відносин, забезпечити непорушність конституційних засад державотворення, забезпечити чітку юридичну визначеність правових норм, гармонізувати інститути влади та систему права, усунути умови прояву політичної корупції, удосконалити систему правосуддя.
Сучасна Конституція України включає в себе такі розділи:
Преамбула
Розділ І. Загальні засади (статті 1–20)
Розділ II. Права, свободи та обов'язки людини і громадянина (статті 21–68)
Розділ III. Вибори. Референдум (статті 69-74)
Розділ IV. Верховна Рада України (статті 75–101)
Розділ V. Президент України (статті 102–112)
Розділ VI. Кабінет Міністрів України. Інші органи виконавчої влади (статті 113–120)
Розділ VIII. Правосуддя (статті 124–131-2)
Розділ IX. Територіальний устрій України (статті 132-133)
Розділ X. Автономна Республіка Крим (статті 134-139)
Розділ XI. Місцеве самоврядування (статті 140–146)
Розділ XII. Конституційний Суд України (статті 147-153)
Розділ XIII. Внесення змін до Конституції України (статті 154-159)
Розділ XIV. Прикінцеві положення (статті 160-161)
Розділ XV. Перехідні положення .
Конституція – Основний Закон держави, який має найвищу юридичну та загальнообов’язкову силу, визначає державний устрій та основні засади системи права і правовідносин у державі, виконує засновуючу (виступає засобом реалізації суспільного договору), законодавчу, ідеологічну, політичну, управлінську, стабілізуючу та обмежувальну функції, важливий дороговказ для суспільства, показник моральних орієнтирів та стратегічних цілей.
Державний суверенітет визначається у Декларації про державний суверенітет України, як верховенство, самостійність, повноту і неподільність влади республіки в межах її території та незалежність і рівноправність у зовнішніх зносинах.
Конституційний Суд України у рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 констатував: «Однією з ознак України як соціальної держави є забезпечення загальносуспільних потреб у сфері соціального захисту за рахунок коштів Державного бюджету України виходячи з фінансових можливостей держави, яка зобов’язана справедливо і неупереджено розподіляти суспільне багатство між громадянами і територіальними громадами та прагнути до збалансованості бюджету України. При цьому рівень державних гарантій права на соціальний захист має відповідати Конституції України, а мета і засоби зміни механізму нарахування соціальних виплат та допомоги - принципам пропорційності і справедливості» ( п. 1 рішення ).
Правова держава – держава, де діють та домінують справедливі закони, усі люди рівні перед законом і судом, втілюється верховенство права, забезпечуються права і свободи людини, гарантується принцип недопустимості звуження існуючих прав і свобод людини та відповідальності влади перед людиною, а реалізація принципу розподілу влади забезпечує незалежність та справедливість судочинства, гармонізацію державного управління, злагоду в суспільстві та створює таку систему правовідносин, за якої максимально усуваються можливості свавілля чиновників та повернення до тоталітаризму.
Згідно ст. 5 Конституції України, «носієм суверенітету і єдиним джерелом влади в Україні є народ. Народ здійснює владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування».
Конституційний Суд України в рішенні від 5 жовтня 2005 року N 6-рп/2005 зазначив: «Положення частини другої статті 5 Конституції України ( 254к/96-ВР ) "носієм суверенітету і єдиним джерелом влади в Україні є народ" треба розуміти так, що в Україні вся влада належить народові. Влада народу є первинною, єдиною і невідчужуваною та здійснюється народом шляхом вільного волевиявлення через вибори, референдум, інші форми безпосередньої демократії у порядку, визначеному Конституцією ( 254к/96-ВР ) та законами України, через органи державної влади та органи місцевого самоврядування, сформовані відповідно до Конституції та законів України»; «Результати народного волевиявлення у визначених Конституцією ( 254к/96-ВР ) та законами України формах безпосередньої демократії є обов'язковими»; «Положення частини третьої статті 5 Конституції України ( 254к/96-ВР ) "право визначати і змінювати конституційний лад в Україні належить виключно народові і не може бути узурповане державою, її органами або посадовими особами" треба розуміти так, що тільки народ має право безпосередньо шляхом всеукраїнського референдуму визначати конституційний лад в Україні, який закріплюється Конституцією України, а також змінювати конституційний лад внесенням змін до Основного Закону України в порядку, встановленому його розділом XIII. Належне виключно народові право визначати і змінювати конституційний лад в Україні не може бути привласнене у будь-який спосіб державою, її органами або посадовими особами».
Конституційний Суд України , у рішенні в справі № 2-249/2019(5581/19 від 16 грудня 2019 року № 7-в/2019, зазначив, що поділ влади є основним засобом та неодмінною умовою запобігання концентрації влади, а отже, є інструментом проти зловживань нею задля адекватної реалізації прав і свобод людини і громадянина. Таким чином, поділ влади є гарантією прав і свобод людини і громадянина. Тому будь-яке порушення принципу поділу влади, що призводить до її концентрації, у тому числі суміщення не належних певним органам державної влади функцій, порушує гарантії прав і свобод людини і громадянина.
Сучасні реалії державотворення в Україні погіршують ці тенденції. Конституційні реформи не усунули дуалізму виконавчої влади та дублювання повноважень між державними інституціями При змішаних та парламентських формах правління, – як слушно зазначає вчений-конституціоналіст Михайло Савчин, – поділ влади проходить по лінії парламентська більшість (уряд) – опозиція. При нашій змішаній формі правління додаткове збурення сюди вносить "дуалізм" виконавчої влади. Адже, коли президент не спирається на парламентську більшість, конституційна процедура формування уряду має наслідком період "співіснування" — конкуренцію компетенцій президента й уряду, що спирається на парламентську більшість. Так чи інакше це загрожує тиранією парламентської більшості, а в разі слабкої структуризації парламенту — слабкою контрольованістю урядового політичного курсу та зловживаннями. В таких умовах важливий судовий конституційний контроль, який на засадах незалежності та безсторонності вводить цей бурхливий політичний процес у конституційні рамки.
Положення норми Конституції про те що влада в правовій державі несе відповідальність за свою діяльність конкретизується формуванням інституту відшкодовування матеріальної та компенсації моральної шкоди, завданої порушенням прав і свобод людини внаслідок дій (бездіяльності) державних органів, службових чи посадових осіб, яка передбачена у ч. 5 ст. 41, ст. 56, ч. 4 ст. 62, ч. З ст. 152 Конституції, в нормах галузевого законодавства, наприклад ст. 130 КПК України та окремими законодавчими актами, наприклад, Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» та іншими законодавчими актами.
Непорушним принципом правової держави Україна є принцип недопустимості звуження існуючих прав і свобод людини під час прийняття нових законів.
Діюча Конституція України (ст. 156) зазначає, що законопроекти про внесення змін до розділів 1 «Загальні положення», 3 «Вибори. Референдум», 13 «Внесення змін до Конституції України» затверджуються загальноукраїнським референдумом, який призначається Президентом України.
Удосконалюючи правовідносини в аспекті розбудови правової держави важливо: усунути безпідставні заборони і обмеження, характерні для адміністративно-командної системи; «утихомирити» активну відомчу правотворчість, не дозволяючи за її рахунок обмежувати існуючі права і свободи людини; переглянути існуючі привілеї, імунітети та підвищений ступінь захисту для чисельної армії чиновників; забезпечити принцип рівності та справедливості в державі; зупинити тенденцію посилення соціальної нерівності та формування полюсу бідності, забезпечити фінансово-економічні передумови та правове поле для можливості чесної праці й заможного існування людини в суспільстві, становлення, росту та стабільного розвитку середнього класу, забезпечити зайнятість населення та підтримання освіти, науки, культури й інноваційних проєктів, створення правового поля для інтелектуалізації виробничих і суспільних процесів.
В системі правничих наук конституційне право України посідає провідне місце, що обумовлюється такими чинниками: а) особливим об’єктом, предметом та засобом правового регулювання, що надає конституційним нормам ознак квінтесенції правової системи держави; б) доктринальною значимістю правових норм, викладених в основному законі держави, положення якого стають вихідними для усіх інших галузей права в державі; в) закріпленням основних природних прав і свобод людина та гарантій їх забезпечення, що отримує розвиток в галузевому законодавстві; г) визначенням системи основних засад та принципів права, які стають базовими для розвитку права в цілому; д) закладенням ідеї розподілу влади на законодавчу, виконавчу та судову, визначенням основних механізмів стримувань і противаг проти узурпації влади та тоталітаризму; е) закріпленням основ права власності, природоресурсного права та економічних свобод, що є важливим фактором забезпечення добробуту громадян, їх екологічної безпеки та майбутнього благополуччя; ж) забезпеченням соціальної спрямованості економіки, що є основою для реалізації прав громадян на достатній життєвий рівень; з) наданням нормам конституційного права значення норм найвищої юридичної сили, що обумовлює розвиток галузевого законодавства лише у відповідності до норм конституції; і) закладенням основ законодавчого процесу, яким закріплюється принцип неприпустимості звуження існуючих прав і свобод людини та непорушність вектору розвитку – розбудова суверенної, демократичної, соціальної, правової держави.
Див. також
Нормативні акти
Конституція України: прийнята Верховною Радою України 28 червня 1996 р. Відомості Верховної Ради України. 1996. № 30. Ст. 141. Зі змінами, внесеними згідно із законами України № 2222-IV від 08.12.2004, ВВР, 2005, № 2, ст. 44 – № 2680-VIII від 07.02.2019, ВВР, 2019, № 9, ст. 50. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/254к/96-вр
Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод. Офіційний вісник України. 1998. №13. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/995_004 .
Закон України від 26 січня 2021 року № 1135-IX «Про всеукраїнський референдум». Офіційний вісник України. 2021. № 31. С. 11. Ст. 1762. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1135-20/print
Закон України від 13 липня 2017 року № 2136-VIII «Про Конституційний Суд України». Відомості Верховної Ради України. 2017. № 35. Ст.376. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2136-19#Text
Рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2008 року № 6-рп/2008 у справі за конституційними поданнями Президента України про офіційне тлумачення положень частин другої, третьої статті 5, статті 69, частини другої статті 72, статті 74, частини другої статті 94, частини першої статті 156 Конституції України (справа про прийняття Конституції та законів України на референдумі). Офіційний вісник України. 2008. № 32. С. 35. Ст. 1056. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/v006p710-08#Text
Література
- Перша Конституція України гетьмана Пилипа Орлика. 1710 рік / пер. з лат. та прим. М. Трофимук; мал. О. Штанко ; передм. та заг. наук. ред. О. Пріцак. Київ : Веселка, 1994. 76 с.
- Сирота М. Д. Україна в геополітичному просторі третього тисячоліття. Вид. 2-ге. Київ : Унів. вид-во ПУЛЬСАРИ, 2007. 216 c.
- Бринцев В. Д. Судовий конституціоналізм в Україні: доктрина і практика формування: у 2 кн.: монографія. Х.: Право. 2013. Кн. 1. 392 с.
- Державне право [ 30 липня 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998. — Т. 2 : Д — Й. — С. 117. — .
- Конституційне право [ 27 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2001. — Т. 3 : К — М. — 792 с. — .
- Свободи конституційні [ 30 липня 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2003. — Т. 5 : П — С. — С. 442. — .
- Конституційне право зарубіжних країн: Навч. посібник / За заг. ред. В. О. Ріяки. — Київ : Юрінком Інтер, 2006. — 544 с.
- Кампо В. Еволюція Конституції України: суспільно-правовий вимір (науково-популярні нариси). Івано-Франківськ: Голіней О.М., 2018. 68 с.
- Конституційне право України: підручник / за заг. ред. Т. Слінько. Харків: Право, 2020. 592 с.
- Савчин М. В. Конституційне право України: підручник / відп. ред. проф., д.ю.н. М.О. Баймуратов. К.: Правова єдність, 2009. 1008 с.
- Селіванов А. О. Конституційна юрисдикція: поняття, зміст, принцип верховенства права, правові позиції по справах прав людини і конституційних конфліктів у сфері публічної влади. Київ: Вид. Дім «Ін Юре», 2008. 120 с.
- Спінчевська О. Конституційний юрисдикційний процес в Україні: сучасний стан та перспективи удосконалення: монографія. Київ: КНТ, 2022. 246 с.
- Барабаш Ю. Г., Бориславська О. М., Венгер В. М. Конституційне право. Київ: ВАІТЕ, 2021. 528 с.
- Тертишник В. Конституція України. Науково-практичний коментар. Вид. 2-ге, доповн. і перероб. Київ: Алерта, 2023. 464 с.
- Конституційне право України. Академічний курс: підручник: у 2 т. / за заг. ред. Ю. С. Шемшученка. Київ: Юридична думка, 2008. 800 с.
- Задорожня Г. В. Конституційно-правовий статус глави держави в Україні та зарубіжних країнах: порівняльний аналіз: монографія. Київ: Алерта, 2016. С. 481-482.
- Подорожна Т. С. Правовий порядок: теоретико-методологічні засади конституціоналізації: монографія. Київ: Юрінком Інтер, 2016. 536 с.
- Адашис Л. І. Правові засади самоврядування. Муніципальне право: навч. посібник у визначеннях і схемах / Л.І. Адашис. Дніпро: Університет митної справи та фінансів, 2019. 272 с.
- Грицак Я. Подолати минуле. Глобальна історія України. Київ : Портал, 2021. 432 с.
- Рудік О. М. Конституція ЄС: етапи розробки та основні положення. Дніпропетровськ : ДРІДУ НАДУ, 2005. 84 с.
- Державознавство: підручник / В. Сухонос, В. Сухонос, А. Куліш, Р. Білокінь; за ред. Володимира Сухоноса. Суми: Універс. книга, 2021. 493 с.
- Тихий В. П. Вибрані праці з конституційного і кримінального права. Харків: Право, 2017. 848 с.
- Шемшученко Ю. С., Батанов О. В., Крусян А. Р. та ін. Конституційний процес в Україні та світовий досвід конституціоналізму. Київ: Юридична думка, 2014. 261 с.
Посилання
![]() | Це незавершена стаття з права. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
- Українська правнича енциклопедія / За заг. ред. В. М. Тертишника, Л. Р. Наливайко, А. Є. Фоменко, В. В. Ченцова. Київ : Алерта, 2023. С.385.
- Палант Б. Билль о правах. Київ: «Центр учбової літератури», 2021. 272 с. ; Мішина Н.В., Міхальов В.О., Куранін В.О. Конституційне право зарубіжних країн. Підручник. Київ: ОЛДІ-ПЛЮС, 2019. 644 с.; Конституції країн світу: Швейцарська Конфедерація, Королівство Норвегія, Фінляндська Республіка / О. В. Коротюк, О. В. Лавринович / Переклад – Т. В. Руденко, В. С. Станіч. К. : ОВК, 2021. 180 с.
- Тертишник В. М. Конституція України. Науково-практичний коментар. Вид. 2-ге, доповн. і перероб. Київ: Алерта, 2023. С. 28-54; 260-268.
- Українська правнича енциклопедія / За заг. ред. В. М. Тертишника, Л. Р. Наливайко, А. Є. Фоменко, В. В. Ченцова. Київ : Алерта, 2023. С. 385
- Українська правнича енциклопедія / За заг. ред. В. М. Тертишника, Л. Р. Наливайко, А. Є. Фоменко, В. В. Ченцова. Київ : Алерта, 2023. С.385-386.
- Українська правнича енциклопедія / За заг. ред. В. М. Тертишника, Л. Р. Наливайко, А. Є. Фоменко, В. В. Ченцова. Київ : Алерта, 2023. С.386.
- Тертишник В. М. Конституція України. Науково-практичний коментар. Вид. 2-гє, доповн. і перероб. Київ: Алерта, 2023. С. 7.
- Тертишник В. М. Конституція України. Науково-практичний коментар. Вид. 2-гє, доповн. і перероб. Київ: Алерта, 2023. С.11-12.
- Савчин М. Конституційний аудит і Конституційна реформа (санація). Дзеркало тижня. №8, 6 березня 2015. URL: http://gazeta.dt.ua/LAW/konstituciyniy-audit-i-konstituciyna-reforma-sanaciya-_.html
- Закон України від 01.12.1994 року «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду». Відомості Верховної Ради України. 1995. № 1. Ст. 1. Із змінами і доповненнями, внесеними згідно із Законами України URL: http:///www.zakon.rada.gov.ua ; Закон України «Про реабілітацію осіб на виконання рішень Європейського суду з прав людини». Відомості Верховної Ради України. 2014. № 12. Ст. 194.
- Тертишник В. Конституція України. Науково-практичний коментар. Вид. 2-ге, доповн. і перероб. Київ: Алерта, 2023. С. 13.
- Українська правнича енциклопедія / За заг. ред. В. М. Тертишника, Л. Р. Наливайко, А. Є. Фоменко, В. В. Ченцова. Київ : Алерта, 2023. С.387.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Konstituci jne pra vo galuz prava sho stanovit soboyu sistemu yuridichnih norm yaki zakriplyuyut osnovni zasadi derzhavotvorennya ta suspilnih pravovidnosin vzayemodiyi derzhavi i gromadyanina principi diyalnosti riznih intitucij vladi poryadok normotvorennya osnovni prava svobodi ta obov yazki gromadyan formu pravlinnya ta derzhavnogo ustroyu sposib i proceduru formuvannya organiv derzhavnoyi vladi miscevogo samovryaduvannya zasadi viborchogo prava ta pravosuddya Deklaraciya prav lyudini i gromadyanina Nauka konstitucijnogo prava vivchaye dosvid narodiv svitu v pragnenni do svobodi rivnosti gidnosti demokratiyi ta spravedlivosti uzagalnyuye istorichni nadbannya gumanistichnogo derzhavotvorennya riznih narodiv Konstitucijne pravo Ukrayini fundamentalna osnovopolozhna galuz nacionalnoyi sistemi prava yaka yavlyaye soboyu integrativnu sukupnist pravovih norm sho zakriplyuyut zasadi vzayemovidnosin lyudini derzhavi i suspilstva formuyut strategichnu metu derzhavotvorennya Ukrayini yak socialnoyi demokratichnoyi pravovoyi derzhavi zakriplyuyut osnovi prava i svobodi lyudini na osnovi principu rozpodilu vladi ta inshih zasad pravovoyi derzhavi zakladayut zasadi politichnoyi ta ekonomichnoyi organizaciyi suspilstva formu derzhavi poryadok i principi formuvannya ta kompetenciyu organiv derzhavnoyi vladi miscevogo samovryaduvannya ta pravosuddya Ob yektom konstitucijnogo prava vistupayut osnovni zasadi suspilnih ta pravovih vidnosini v derzhavi Predmetom konstitucijnogo prava ye doktrinalni pitannya vzayemodiyi lyudini derzhavi ta suspilstva realizaciyi v derzhavotvorenni idej verhovenstva prava integrativni aspekti rozbudovi demokratichnoyi socialnoyi pravovoyi derzhavi Konstitucijne pravo zakriplyuyuchi normi najvishoyi yuridichnoyi sili ta stayuchi sercevinoyu pravovogo polya derzhavi formuyuchi cilisnu sistemu principiv prava ta pravotvorchogo procesu staye pravnichim fundamentom dlya galuzevogo prava i pravotvorchogo procesu doktrinalnoyu osnovoyu jogo rozvitku sistematizaciyi j garmonizaciyi IstoriyaNa vidminu vid takih tradicijnih galuzej prava yak civilne abo kriminalne pravo Konstitucijne pravo yak samostijna galuz vidililasya porivnyano nedavno Popri te sho she v Davnomu Rimi konstituciyami nazivalisya deyaki z dekretiv imperatoriv v suchasnomu rozuminni konstituciyami voni ne buli Takij stan koli ne isnuvalo osnovnogo zakonu sho zakriplyuye zagalni pravila derzhavnogo ustroyu j osnovni prava ta obov yazki derzhavi ta gromadyanina zberigavsya do prijnyattya pershih pisanih konstitucij SShA v 1787 Franciyi ta Polshi v 1791 Ci pravovi akti z yavilisya rezultatom rozvitku idej konstitucionalizmu prirodnogo prava borotbi naselennya proti feodalnogo prava prava privileyiv absolyutizmu borotbi za prava osobistosti U deyakih krayinah napriklad v Nimechchini yak sinonim Konstitucijnogo prava vikoristovuyetsya termin derzhavne pravo v osnovnomu tam de Konstituciya yak osnovnij zakon z yavilasya piznishe vzhe sformovanoyi sistemi norm prava sho reglamentuye derzhavnij ustrij V istoriyi formuvannya konstitucijnogo prava vazhlive znachennya mayut konstitucijni akti okremih derzhav yakimi formuvalis osnovni pravovidnosini v derzhavi Sered vidomih konstitucijnih aktiv ye Velika Hartiya Volnostej Angliya 1215 r Bill pro prava Angliya 1689 rik Deklaraciyi prav lyudini ta gromadyanina 1789 r Konstitucijnim aktom svitovogo znachennya stala Deklaraciya prav lyudini ta gromadyanina Franciyi 1789 r yakoyu pid gaslami borotbi za svobodu i rivnist buli progolosheni ta zakripleni osnovni prirodni prava i svobodi lyudini sho v podalshomu stalo osnovoyu bagatoh konstitucij yevropejskih ta inshih krayin V Ukrayini konstitucijnij akt vidomij yak Konstituciya P Orlika pidpisanij 5 kvitnya 1710 roku v m Benderah teperishnya teritoriya respubliki Moldova Pravovij ustrij i Konstituciyi prav i volnostej Vijska Zaporizkogo Same v Konstituciyi Pilipa Orlika 1710 roku chasi bula realizovana odna z najbilsh vazhlivih idej pravovoyi derzhavi ideya rozpodilu derzhavnoyi vladi na zakonodavchu vikonavchu ta sudovu Yuridichno zakriplyuyuchi formuvannya nezalezhnoyi ukrayinskoyi kozackoyi derzhavi v mezhah etnografichnoyi nacionalnoyi teritoriyi viznanu Zborivskoyu ugodoyu 1649 roku cej akt ye pershoyu Konstituciyeyu Ukrayini v yakij bulo realizovano princip rozpodilu vladi zakonodavchu Generalna Rada vikonavchu na choli z Getmanom ta sudovu de vishim sudovim organom buv viznachenij Generalnij Sud U comu znamenitomu dokumenti mistilis statti pro zahist nedotorkanosti volnostej prava vlasnosti kozakiv U Konstituciyi deklaruyetsya ideya vidnovlennya vsih prirodnih prav ta rivnosti Aktom progoloshennya nezalezhnosti Ukrayini vid 24 serpnya 1991 roku parlamentom ukrayinskoyi respubliki viznacheno Ukrayinu suverennoyu nezalezhnoyu demokratichnoyu derzhavoyu U pravovij sistemi bilshosti rozvinutih krayin v formuvanni institutiv konstitucijnogo prava vzagali i v konteksti rozvitku institutu prav i svobod lyudini zastosovuyutsya yak zagalni mizhnarodni pravovi akti planetarnoyi diyi sho prijmayutsya v ramkah OON tak i zagalnoyevropejski dzherela prava 1 zagalnogo harakteru a Zagalna deklaraciya prav lyudini OON vid 10 grudnya 1948 r b Mizhnarodnij pakt pro gromadyanski ta politichni prava vid 16 grudnya 1966 r v Mizhnarodnij pakt pro ekonomichni socialni ta kulturni prava prijnyatij Generalnoyu Asambleyeyu OON 16 grudnya 1966 r nabrav chinnosti 03 sichnya 1976 r g Deklaraciya osnovnih principiv pravosuddya dlya zhertv zlochiniv ta zlovzhivan vladoyu Prijnyata na sorokovij sesiyi Generalnoyi Asambleyi OON 29 listopada 1985 r ta inshi 2 yevropejskogo znachennya Konvenciya pro zahist prav lyudini i osnovopolozhnih svobod zi zminami ta dopovnennyami vnesenimi Protokolom 11 vid 11 travnya 1994 r Protokolom 14 vid 13 travnya 2004 r Yevropejska konvenciya pro zapobigannya torturam ta nelyudskomu abo takih sho prinizhuyut gidnist povodzhennyu chi pokarannyu 1987 r Rekomendaciya 94 12 Komitetu Ministriv Radi Yevropi Nezalezhnist diyevist ta rol suddiv uhvalena Komitetom Ministriv Radi Yevropi na 518 zasidanni zastupnikiv ministriv 13 zhovtnya 1994 r Rekomendaciya Komitetu Ministriv derzhavam uchasnicyam Radi Yevropi Pro Yevropejskij kodeks policejskoyi etiki Rec 2001 10 ta inshi Dlya realizaciyi i rozvitku zasad miscevogo samovryaduvannya vazhlivogo znachennya nabula Yevropejska hartiya miscevogo samovryaduvannya yaka u chervni 1985 r bula shvaleno uryadami 23 derzhav chleniv Radi Yevropi a 15 zhovtnya 1985 r u m Strasburg Franciya Yevropejsku hartiyu miscevogo samovryaduvannya bulo vidkrito do pidpisannya Ukrayina ratifikuvala Hartiyu 15 lipnya 1997 roku i z 1 sichnya 1998 roku Hartiya nabula chinnosti dlya Ukrayini V nash chas u sviti diyut ponad 100 konstitucij riznih krayin Sered sistemnih zakonodavchih aktiv konstitucijnogo prava zarubizhnih krayin stali Konstituciya SShA 1787 roku Konstituciya Norvegiyi 1814 roku Konstituciya Belgiyi 1831 roku Konstituciya Argentini 18537 roku Konstituciya Kanadi 1867 roku Konstituciya Shvejcariyi 1874 roku Konstituciya Franciyi 1946 roku Konstituciya Italiyi 1947 roku Konstituciya Daniyi 1953 roku Konstituciya Ispaniyi yaka prijnyata na referendumi 6 grudnya 1978 roku Konstituciya Yevropejskogo Soyuzu angl Treaty establishing a Constitution for Europe TSE Dogovir pro stvorennya konstituciyi dlya Yevropi konsolidovanij ta sistemnij normativnij akt yakim zdijsneno implementaciyu osnovnih polozhen ustanovchih dogovorfv YeS Dogovir pro YeS 1992 r Maastrihtskij Dogovir ta Dogovir pro funkcionuvannya YeS 1957 r a takozh Hartiyu osnovnih prav YeS 2000 r sho diyut u redakciyi Lisabonskogo Dogovoru 2007 r Tekst Konstituciyi bulo uzgodzheno u Bryusseli 17 18 chervnya 2004 r a pidpisano u Rimi 29 zhovtnya 2004 r glavami derzhav ta uryadiv na todi 25 i nini 27 krayin chleniv YeS Chastina II Konstituciya Yevropejskogo Soyuzu mistila vikladennya osnovnih prav i svobod lyudini sho ye proyavom yih viznannya vidpovidno do principiv povagi do lyudskoyi gidnosti ta verhovenstva prava Nezvazhayuchi na isnuyuchi pozitivi v aspektah konsolidaciyi yevropejskih nacij Konstituciya Yevropejskogo Soyuzu bula zaminena 13 grudnya 2007 roku mensh sistemnim konstitucijnim aktom Lisabonskim Dogovorom nabuv chinnosti 1 grudnya 2009 roku Cim aktom YeS vidmovivsya vid ideyi yedinoyi kodifikovanoyi konstituciyi Osoblivosti konstitucijnogo prava Yevropi ta inshih rozvinutih krayin Bilshist suchasnih Konstitucij Yevropi ta inshih rozvinutih krayin vrahovuyut polozhennya mizhnarodnih pravovih aktiv yaki prijnyato nazivati standartami prav lyudini Zagalna deklaraciya prav lyudini 1948 Mizhnarodnij pakt pro gromadyanski ta politichni prava 1966 Mizhnarodnij pakt pro ekonomichni socialni ta kulturni prava 1966 Fakultativnij protokol do Mizhnarodnogo paktu pro gromadyanski i politichni prava 1966 ta Drugij fakultativnij protokol sho stosuyetsya skasuvannya smertnoyi kari 1989 a krayini Yevropi zdebilshogo v svoyih Konstituciyah vtilyuyut osnovni polozhennya fundamentalnogo mizhnarodnogo pravovogo atu Yevropejskoyi sistemi Konvenciyi pro zahist prav i osnovopolozhnih svobod lyudini 1950 r Zagalna deklaraciya prav lyudini yaka prijnyata Generalnoyu Asambleyeyu OON 10 grudnya 1948 roku Yak universalnij mizhnarodno pravovij akt zakriplyuye osnovni prava lyudini ta okreslyuye golovni mehanizmi yih zahistu Vona stala fundamentalnim dzherelom prava zagalnosvitovogo znachennya dlya vsih sfer pravozastosovnoyi diyalnosti Zavdyaki velicheznomu civilizacijnomu znachennyu politichnomu i moralnomu avtoritetu Deklaraciyi 1948 r yiyi polozhennya stali vklyuchatisya v konstituciyi bagatoh derzhav Napriklad st 10 Konstituciyi Ispaniyi propisuye sho Gidnist osobistosti nevidchuzhuvanist yiyi prav yiyi vilnij rozvitok povagu zakonu i prav inshih lyudej ye osnovoyu politichnogo poryadku i socialnogo miru a normi yaki zabezpechuyut osnovni prava i svobodi viznani Konstituciyeyu vidpovidayut Zagalnij deklaraciyi prav lyudini V Yevropejskij Konvenciyi pro zahist prav lyudini i osnovopolozhnih svobod 1950 r zakladena cilisna integrativna sistema standartiv prav lyudini ta garantiyi yih zahistu Zokrema st 6 Konvenciyi pro zahist prav lyudini i osnovopolozhnih svobod maye nazvu Pravo na spravedlivij sud i vklyuchaye nizku fundamentalnih polozhen yaki povnistyu chi chastkovo uvijshli v teksti konstitucij ta inshih zakoniv yevropejskih derzhav Konvenciyu ratifikovano Zakonom Ukrayini vid 17 lipnya 1997 r U rozdili I viznachayutsya osnovni prava i svobodi lyudini ta vikladayutsya zobov yazannya derzhav shodo yih ohoroni j zabezpechennya a takozh umovi zastosuvannya yih zakonnogo obmezhennya a same pravo na zhittya zaborona katuvannya rabstva ta primusovoyi praci pravo na svobodu j osobistu nedotorkannist pravo na efektivnij zasib pravovogo zahistu ta na spravedlivij sudovij rozglyad nepripustimist pokarannya bez zakonu pravo na povagu do privatnogo i simejnogo zhittya svoboda dumki sovisti j virospovidannya svoboda virazhennya poglyadiv pravo na shlyub zaborona diskriminaciyi vidstup zobov yazan pid chas vijni abo inshoyi nadzvichajnoyi situaciyi v derzhavi yaka zagrozhuye zhittyu naciyi obmezhennya shodo politichnoyi diyalnosti inozemciv zaborona zlovzhivannya pravami obmezhennya u zastosuvanni obmezhen na prava Rozdil II viznachaye organizaciyu yurisdikciyu ta proceduru Yevropejskogo sudu z prav lyudini u rozdili III vikladeno garantiyi isnuyuchih prav lyudini poryadok pidpisannya ratifikaciyi denonsaciyi Konvenciyi ta inshi polozhennya St 8 Konvenciyi zokrema progoloshuye pravo kozhnogo na povagu do svogo privatnogo i simejnogo zhittya do svogo zhitla i korespondenciyi Organi derzhavnoyi vladi ne mozhut vtruchatis u zdijsnennya cogo prava za vinyatkom vipadkiv koli vtruchannya zdijsnyuyetsya zgidno iz zakonom i ye neobhidnim u demokratichnomu suspilstvi v interesah nacionalnoyi ta gromadskoyi bezpeki chi ekonomichnogo dobrobutu krayini dlya zapobigannya zavorushennyam chi zlochinam dlya zahistu zdorov ya chi morali abo dlya zahistu prav i svobod inshih osib St 17 Konvenciyi Zaborona zlovzhivannya pravami viznachaye sho zhodne z polozhen ciyeyi Konvenciyi ne mozhe tlumachitis yak take sho nadaye bud yakij derzhavi grupi chi osobi pravo zajmatisya bud yakoyu diyalnistyu abo vchinyati bud yaku diyu spryamovanu na skasuvannya bud yakih prav i svobod viznanih ciyeyu Konvenciyeyu abo na yih obmezhennya v bilshomu obsyazi nizh ce peredbacheno v Konvenciyi Ci polozhennya stali osnovoyu st 22 chinnoyi Konstituciyi Ukrayini zgidno z yakoyu pri prijnyatti novih zakoniv ne dopuskayetsya zvuzhennya isnuyuchih prav i svobod lyudini Zakon Ukrayini vid 22 grudnya 1993 r Pro mizhnarodni dogovori Ukrayini v ch 1 st 19 viznachaye sho chinni mizhnarodni dogovori Ukrayini zgoda na obov yazkovist yakih nadana Verhovnoyu Radoyu Ukrayini ye chastinoyu nacionalnogo zakonodavstva i zastosovuyutsya u poryadku peredbachenomu dlya norm nacionalnogo zakonodavstva Nauka konstitucijnogo prava vivchaye dosvid derzhavotvorennya ta tkonstitucijnih procesiv riznih narodiv svitu Vona uzagalnyuye istorichni nadbannya gumanistichnogo derzhavotvorennya inshih narodiv U konstitucijnomu pravi Ukrayini aktivno doslidzhuyutsya osnovopolozhni mizhnarodni pravovi akti a takozh konstituciyi Franciyi Italiyi Shvejcarskoyi Konfederaciyi Korolivstva Norvegiyi Daniyi Ispaniyi Finlyandskoyi Respubliki Polshi Horvatiyi Sloveniyi SShA ta inshih krayin Zokrema okrema uvaga pridilyayetsya Konstituciya Franciyi 1958 roku de st 2 zakladaye standartnij princip suchasnogo demokratichnogo derzhavotvorennya Pravlinnya narodu narodom dlya narodu Konstituciyi SShA de zakladenij vivazhenij princip rozpodilu vladi ta stvorennya mehanizmiv strimuvan i protivag proti avtokratiyi realizaciyi ideyi dvopalatnogo parlamentu dosvidu roboti sudovoyi vladi zastosuvannya institutu referendumu tosho Konstituciyami bagatoh krayin zakriplena ideya dvopalatnogo parlamentu Tak napriklad u Franciyi parlament skladayetsya z Senatu ta nacionalnih zboriv v Italiyi z Senatu ta Palati deputativ v Ispaniyi Parlament Generalni kortesi skladayetsya z Kongresu deputativ i Senatu u Nimechchini zakonodavchu vladu vikonuyut Bundestag i Bundesrat u Shvejcariyi Federalni zibrannya yak zakonodavchij organ vklyuchayut Nacionalnu radu i Radu kantoniv u Polshi zakonodavchu vladu zdijsnyuyut Sejm i Senat Zvichajno dvopalatnij parlament konservativnishij i ce vipravdano Zakonodavcha vlada sama maye zabezpechuvati verhovenstvo panuvannya prava prirodnih prav i svobod lyudini Docilnishe nash parlament tak i imenuvati Parlament v strukturi yakogo peredbachiti dvi palati verhnya palata Senat nizhnya palata yaku z urahuvannyam istorichnih tradicij mozhna bulo b nazvati Viche narodni zbori Dlya postijnogo onovlennya zakonodavchoyi vladi yak zaporuki progresu slid zaprovaditi take pravilo Deputatami Verhovnoyi Radi Ukrayini ta organiv miscevogo samovryaduvannya ne mozhna obirati gromadyan Ukrayini bilshe dvoh kadencij pidryad Yaksho cogo ne voliye zrobiti chinnij parlament vidpovidne polozhennya chi vsya Konstituciya povinni prijmatisya na referendumi Cikavim mozhe buti dosvid strimuvan i protivag zaprovadzhenij do vladnih struktur u SShA Tut realizovana klasichna model rozpodilu vladi ta mehanizmiv strimuvan i protivag yaka zaslugovuye gruntovnogo vivchennya ta vrahuvanni v derzhavotvorenni Model prosta diyeva niyakogo dualizmu i nichogo zajvogo Prezident ocholyuye vikonavchu vladu sam priznachaye ministriv ta nese vidpovidalnist za ekonomichnu politiku Antikorupcijnoyu skladovoyu ye 1 st 2 Konstituciyi Spoluchenih Shtativ prezident povinen otrimuvati za svoyu sluzhbu v priznacheni stroki vinagorodu yaka ne mozhe buti ni zmenshenoyu ni zbilshenoyu protyagom togo periodu na yakij vin obranij i vin ne maye otrimuvati protyagom cogo chasu niyakoyi inshoyi vinagorodi ni vid Spoluchenih Shtativ ni vid kogos inshogo Takij pidhid maye buti vstanovlenij v nashij derzhavi vidnosno chinovnikiv usih gilok vladi Priznachennya ministrami samim sobi i svoyim zastupnikam zahmarnoyi zarobitnoyi plati chi premij ce te sho maye buti vikorineno raz i nazavzhdi z praktiki derzhavotvorennya Realizaciya idej pravovladdya v okremih krayinah zdijsnyuyetsya cherez institut referendumu Referendum demokratichna i progresivna forma prijnyattya konstitucij yaka vse chastishe zastosovuyetsya civilizovanimi derzhavami Franciya 1958 rik Greciya 1975 rik Ispaniya 1978 rik Polsha 1997 rik Shvejcariya 1999 rik Referendna demokratiya maye pevni pozitivi spriyayut stabilnosti prijnyatih na referendumi zakoniv spriyayut zmicnennyu zasadi verhovenstva prava stvoryuyuchi situaciyu za yakoyi pravo staye vishe vladi a vlada maye pidkoryatis prijnyatomu narodom pravu bez mozhlivosti jogo dovilno zminyuvati referendum spriyaye pravovij prosviti naselennya stanovlennyu gromadskogo suspilstva ta rozvitku miscevogo samovryaduvannya V nash chas dlya realizaciyi i rozvitku zasad miscevogo samovryaduvannya vazhlivogo znachennya nabula Yevropejska hartiya miscevogo samovryaduvannya yaka u chervni 1985 r bula shvaleno uryadami 23 derzhav chleniv Radi Yevropi a A 15 zhovtnya 1985 r u m Strasburg Franciya Yevropejsku hartiyu miscevogo samovryaduvannya bulo vidkrito do pidpisannya Ukrayina ratifikuvala Hartiyu 15 lipnya 1997 roku i z 1 sichnya 1998 roku Hartiya nabula chinnosti dlya Ukrayini Osoblivosti suchasnogo konstitujnogo prava Ukrayini Konstitucijne pravo providna galuz prava sho stanovit soboyu integrativnu sistemu pravovih norm najvishoyi yuridichnoyi sili yaki viznachayut doktrinalnu model derzhavotvorennya ta vzayemovidnosin lyudini derzhavi ta gromadskogo suspilstva formulyuyut zasadi politichnoyi organizaciyi suspilstva mehanizmi zabezpechennya derzhavnogo suverenitetu ta zdijsnennya zovnishnoyi politika rozpodilu ta garmonizaciyi publichnih gilok vladi rozvitku pravovladdya zakriplyuyut osnovni prava i svobodi lyudini ta garantiyi yih zabezpechennya Normi Konstituciyi ye yadrom vsiyeyi sistemi prava Voni ye normami najvishoyi yuridichnoyi sili ta normami pryamoyi diyi Normativni akti yaki superechat Konstituciyi Ukrayini ne pidlyagayut zastosuvannyu normi konstitucijnogo prava ye normami pryamoyi diyi i bezposeredno zastosovuyutsya u vipadkah nevregulovanosti yakihos vidnosin galuzevim zakonodavstvom Principi konstitucijnogo prava ce integrativni osnovopolozhni moralno pravovi fundamentalni ideyi yaki v silu svogo zmistu i cinnosti ye fundamentom pravnichoyi strategiyi viznachayut doktrinalni zasadi ta vektor rozvitku usiyeyi pravovoyi sistemi garmonizuyut vsyu sistemu pravovih norm vistupayut pershodzherelom okremih institutiv i norm prava ye genetichnoyu pidvalinoyu sistemi prava nadayut yednosti i sistemnosti regulyativnim mehanizmam prava dayut yuridichnu bazu dlya tlumachennya prava v umovah konkurenciyi yuridichnih norm spriyayut pravilnomu piznannyu ta zastosuvannyu norm prava vnosyat uporyadkovanist u rozv yazanni pitan vidnosno yakih ye progalini v pravi sluzhat osnovoyu j vihidnim polozhennyam dlya podalshogo rozvitku okremih galuzej ta institutiv prava Do osnovnih principiv konstitucijnogo prava nalezhat verhovenstvo prava narodovladdya rozpodil vladi na zakonodavchu vikonavchu ta sudovu zakonnist volya lyudini ta zabezpechennya prava na svobodu i osobistu nedotorkannist rivnist lyudini i gromadyanina pered zakonom i sudom povaga do lyudskoyi chesti ta gidnosti tayemnicya spilkuvannya nevtruchannya u privatne zhittya nedotorkannist prava vlasnosti nedotorkannist zhitla chi inshogo volodinnya osobi prezumpciya nevinuvatosti zaborona derzhavnogo svavillya zabezpechennya prava na pravnichu dopomogu ta zahist zdijsnennya pravosuddya tilki sudom nezalezhnist sudu garantovanist dostupu do pravosuddya gumanizm i spravedlivist vzayemna vidpovidalnist osobi i derzhavi nedopustimist zvuzhennya isnuyuchih prav i svobod lyudini Konstituciya Ukrayini 2023 Komentar Konstitucijne pravo vklyuchaye okremi instituti prava yaki stanovlyat soboyu sukupnist vzayemopov yazanih ob yektom pravovogo regulyuvannya pevnih yuridichnih norm zokrema ce instituti Prezidenta Ukrayini parlamentarizmu vikonavchoyi vladi miscevogo samovryaduvannya teritorialnogo ustroyu prav i svobod lyudini gromadyanstva pravosuddya pravnichoyi dopomogi ta zahistu impichmentu referendumu tosho Konstitucijne pravo Ukrayini skladayetsya z vidpovidnih polozhen pozitivnogo prava Konstituciyi Ukrayini prijnyata28 chervnya 1996 roku mizhnarodnih dogovoriv zgoda na obov yazkovist yakih nadana Verhovnoyu Radoyu Ukrayini zakonodavstva pro zakonotvorchij proces ta pro konstitucijne sudochinstvo rishen Konstitucijnogo Sudu Ukrayini inshih zakonodavchih aktiv reglamentuyuchih pitannya sho ye predmetom konstitucijnogo prava napriklad Deklaraciya pro derzhavnij suverenitet Ukrayini vid 16 lipnya 1990 roku Zakon Ukrayini Pro misceve samovryaduvannya Zakon Ukrayini Pro Upovnovazhenogo Verhovnoyi Radi Ukrayini z prav lyudini tosho a takozh konceptiv ta polozhen prirodnogo prava Suchasna Ukrayina za Konstituciyeyu 1996 roku ye suverenna i nezalezhna demokratichna socialna pravova unitarna derzhava Yevropi z respublikanskoyu formoyu pravlinnya Vazhlivo zabezpechiti formuvannya nalezhnih ta diyevih mehanizmiv realizaciyi cih konstitucijnih pripisiv v usih sferah suspilnih vidnosin zabezpechiti neporushnist konstitucijnih zasad derzhavotvorennya zabezpechiti chitku yuridichnu viznachenist pravovih norm garmonizuvati instituti vladi ta sistemu prava usunuti umovi proyavu politichnoyi korupciyi udoskonaliti sistemu pravosuddya Suchasna Konstituciya Ukrayini vklyuchaye v sebe taki rozdili Preambula Rozdil I Zagalni zasadi statti 1 20 Rozdil II Prava svobodi ta obov yazki lyudini i gromadyanina statti 21 68 Rozdil III Vibori Referendum statti 69 74 Rozdil IV Verhovna Rada Ukrayini statti 75 101 Rozdil V Prezident Ukrayini statti 102 112 Rozdil VI Kabinet Ministriv Ukrayini Inshi organi vikonavchoyi vladi statti 113 120 Rozdil VIII Pravosuddya statti 124 131 2 Rozdil IX Teritorialnij ustrij Ukrayini statti 132 133 Rozdil X Avtonomna Respublika Krim statti 134 139 Rozdil XI Misceve samovryaduvannya statti 140 146 Rozdil XII Konstitucijnij Sud Ukrayini statti 147 153 Rozdil XIII Vnesennya zmin do Konstituciyi Ukrayini statti 154 159 Rozdil XIV Prikincevi polozhennya statti 160 161 Rozdil XV Perehidni polozhennya Konstituciya Osnovnij Zakon derzhavi yakij maye najvishu yuridichnu ta zagalnoobov yazkovu silu viznachaye derzhavnij ustrij ta osnovni zasadi sistemi prava i pravovidnosin u derzhavi vikonuye zasnovuyuchu vistupaye zasobom realizaciyi suspilnogo dogovoru zakonodavchu ideologichnu politichnu upravlinsku stabilizuyuchu ta obmezhuvalnu funkciyi vazhlivij dorogovkaz dlya suspilstva pokaznik moralnih oriyentiriv ta strategichnih cilej Derzhavnij suverenitet viznachayetsya u Deklaraciyi pro derzhavnij suverenitet Ukrayini yak verhovenstvo samostijnist povnotu i nepodilnist vladi respubliki v mezhah yiyi teritoriyi ta nezalezhnist i rivnopravnist u zovnishnih znosinah Konstitucijnij Sud Ukrayini u rishenni vid 25 sichnya 2012 roku 3 rp 2012 konstatuvav Odniyeyu z oznak Ukrayini yak socialnoyi derzhavi ye zabezpechennya zagalnosuspilnih potreb u sferi socialnogo zahistu za rahunok koshtiv Derzhavnogo byudzhetu Ukrayini vihodyachi z finansovih mozhlivostej derzhavi yaka zobov yazana spravedlivo i neuperedzheno rozpodilyati suspilne bagatstvo mizh gromadyanami i teritorialnimi gromadami ta pragnuti do zbalansovanosti byudzhetu Ukrayini Pri comu riven derzhavnih garantij prava na socialnij zahist maye vidpovidati Konstituciyi Ukrayini a meta i zasobi zmini mehanizmu narahuvannya socialnih viplat ta dopomogi principam proporcijnosti i spravedlivosti p 1 rishennya Pravova derzhava derzhava de diyut ta dominuyut spravedlivi zakoni usi lyudi rivni pered zakonom i sudom vtilyuyetsya verhovenstvo prava zabezpechuyutsya prava i svobodi lyudini garantuyetsya princip nedopustimosti zvuzhennya isnuyuchih prav i svobod lyudini ta vidpovidalnosti vladi pered lyudinoyu a realizaciya principu rozpodilu vladi zabezpechuye nezalezhnist ta spravedlivist sudochinstva garmonizaciyu derzhavnogo upravlinnya zlagodu v suspilstvi ta stvoryuye taku sistemu pravovidnosin za yakoyi maksimalno usuvayutsya mozhlivosti svavillya chinovnikiv ta povernennya do totalitarizmu Zgidno st 5 Konstituciyi Ukrayini nosiyem suverenitetu i yedinim dzherelom vladi v Ukrayini ye narod Narod zdijsnyuye vladu bezposeredno i cherez organi derzhavnoyi vladi ta organi miscevogo samovryaduvannya Konstitucijnij Sud Ukrayini v rishenni vid 5 zhovtnya 2005 roku N 6 rp 2005 zaznachiv Polozhennya chastini drugoyi statti 5 Konstituciyi Ukrayini 254k 96 VR nosiyem suverenitetu i yedinim dzherelom vladi v Ukrayini ye narod treba rozumiti tak sho v Ukrayini vsya vlada nalezhit narodovi Vlada narodu ye pervinnoyu yedinoyu i nevidchuzhuvanoyu ta zdijsnyuyetsya narodom shlyahom vilnogo voleviyavlennya cherez vibori referendum inshi formi bezposerednoyi demokratiyi u poryadku viznachenomu Konstituciyeyu 254k 96 VR ta zakonami Ukrayini cherez organi derzhavnoyi vladi ta organi miscevogo samovryaduvannya sformovani vidpovidno do Konstituciyi ta zakoniv Ukrayini Rezultati narodnogo voleviyavlennya u viznachenih Konstituciyeyu 254k 96 VR ta zakonami Ukrayini formah bezposerednoyi demokratiyi ye obov yazkovimi Polozhennya chastini tretoyi statti 5 Konstituciyi Ukrayini 254k 96 VR pravo viznachati i zminyuvati konstitucijnij lad v Ukrayini nalezhit viklyuchno narodovi i ne mozhe buti uzurpovane derzhavoyu yiyi organami abo posadovimi osobami treba rozumiti tak sho tilki narod maye pravo bezposeredno shlyahom vseukrayinskogo referendumu viznachati konstitucijnij lad v Ukrayini yakij zakriplyuyetsya Konstituciyeyu Ukrayini a takozh zminyuvati konstitucijnij lad vnesennyam zmin do Osnovnogo Zakonu Ukrayini v poryadku vstanovlenomu jogo rozdilom XIII Nalezhne viklyuchno narodovi pravo viznachati i zminyuvati konstitucijnij lad v Ukrayini ne mozhe buti privlasnene u bud yakij sposib derzhavoyu yiyi organami abo posadovimi osobami Konstitucijnij Sud Ukrayini u rishenni v spravi 2 249 2019 5581 19 vid 16 grudnya 2019 roku 7 v 2019 zaznachiv sho podil vladi ye osnovnim zasobom ta neodminnoyu umovoyu zapobigannya koncentraciyi vladi a otzhe ye instrumentom proti zlovzhivan neyu zadlya adekvatnoyi realizaciyi prav i svobod lyudini i gromadyanina Takim chinom podil vladi ye garantiyeyu prav i svobod lyudini i gromadyanina Tomu bud yake porushennya principu podilu vladi sho prizvodit do yiyi koncentraciyi u tomu chisli sumishennya ne nalezhnih pevnim organam derzhavnoyi vladi funkcij porushuye garantiyi prav i svobod lyudini i gromadyanina Suchasni realiyi derzhavotvorennya v Ukrayini pogirshuyut ci tendenciyi Konstitucijni reformi ne usunuli dualizmu vikonavchoyi vladi ta dublyuvannya povnovazhen mizh derzhavnimi instituciyami Pri zmishanih ta parlamentskih formah pravlinnya yak slushno zaznachaye vchenij konstitucionalist Mihajlo Savchin podil vladi prohodit po liniyi parlamentska bilshist uryad opoziciya Pri nashij zmishanij formi pravlinnya dodatkove zburennya syudi vnosit dualizm vikonavchoyi vladi Adzhe koli prezident ne spirayetsya na parlamentsku bilshist konstitucijna procedura formuvannya uryadu maye naslidkom period spivisnuvannya konkurenciyu kompetencij prezidenta j uryadu sho spirayetsya na parlamentsku bilshist Tak chi inakshe ce zagrozhuye tiraniyeyu parlamentskoyi bilshosti a v razi slabkoyi strukturizaciyi parlamentu slabkoyu kontrolovanistyu uryadovogo politichnogo kursu ta zlovzhivannyami V takih umovah vazhlivij sudovij konstitucijnij kontrol yakij na zasadah nezalezhnosti ta bezstoronnosti vvodit cej burhlivij politichnij proces u konstitucijni ramki Polozhennya normi Konstituciyi pro te sho vlada v pravovij derzhavi nese vidpovidalnist za svoyu diyalnist konkretizuyetsya formuvannyam institutu vidshkodovuvannya materialnoyi ta kompensaciyi moralnoyi shkodi zavdanoyi porushennyam prav i svobod lyudini vnaslidok dij bezdiyalnosti derzhavnih organiv sluzhbovih chi posadovih osib yaka peredbachena u ch 5 st 41 st 56 ch 4 st 62 ch Z st 152 Konstituciyi v normah galuzevogo zakonodavstva napriklad st 130 KPK Ukrayini ta okremimi zakonodavchimi aktami napriklad Zakonom Ukrayini Pro poryadok vidshkoduvannya shkodi zavdanoyi gromadyaninovi nezakonnimi diyami organiv sho zdijsnyuyut operativno rozshukovu diyalnist organiv dosudovogo rozsliduvannya prokuraturi i sudu ta inshimi zakonodavchimi aktami Neporushnim principom pravovoyi derzhavi Ukrayina ye princip nedopustimosti zvuzhennya isnuyuchih prav i svobod lyudini pid chas prijnyattya novih zakoniv Diyucha Konstituciya Ukrayini st 156 zaznachaye sho zakonoproekti pro vnesennya zmin do rozdiliv 1 Zagalni polozhennya 3 Vibori Referendum 13 Vnesennya zmin do Konstituciyi Ukrayini zatverdzhuyutsya zagalnoukrayinskim referendumom yakij priznachayetsya Prezidentom Ukrayini Udoskonalyuyuchi pravovidnosini v aspekti rozbudovi pravovoyi derzhavi vazhlivo usunuti bezpidstavni zaboroni i obmezhennya harakterni dlya administrativno komandnoyi sistemi utihomiriti aktivnu vidomchu pravotvorchist ne dozvolyayuchi za yiyi rahunok obmezhuvati isnuyuchi prava i svobodi lyudini pereglyanuti isnuyuchi privileyi imuniteti ta pidvishenij stupin zahistu dlya chiselnoyi armiyi chinovnikiv zabezpechiti princip rivnosti ta spravedlivosti v derzhavi zupiniti tendenciyu posilennya socialnoyi nerivnosti ta formuvannya polyusu bidnosti zabezpechiti finansovo ekonomichni peredumovi ta pravove pole dlya mozhlivosti chesnoyi praci j zamozhnogo isnuvannya lyudini v suspilstvi stanovlennya rostu ta stabilnogo rozvitku serednogo klasu zabezpechiti zajnyatist naselennya ta pidtrimannya osviti nauki kulturi j innovacijnih proyektiv stvorennya pravovogo polya dlya intelektualizaciyi virobnichih i suspilnih procesiv V sistemi pravnichih nauk konstitucijne pravo Ukrayini posidaye providne misce sho obumovlyuyetsya takimi chinnikami a osoblivim ob yektom predmetom ta zasobom pravovogo regulyuvannya sho nadaye konstitucijnim normam oznak kvintesenciyi pravovoyi sistemi derzhavi b doktrinalnoyu znachimistyu pravovih norm vikladenih v osnovnomu zakoni derzhavi polozhennya yakogo stayut vihidnimi dlya usih inshih galuzej prava v derzhavi v zakriplennyam osnovnih prirodnih prav i svobod lyudina ta garantij yih zabezpechennya sho otrimuye rozvitok v galuzevomu zakonodavstvi g viznachennyam sistemi osnovnih zasad ta principiv prava yaki stayut bazovimi dlya rozvitku prava v cilomu d zakladennyam ideyi rozpodilu vladi na zakonodavchu vikonavchu ta sudovu viznachennyam osnovnih mehanizmiv strimuvan i protivag proti uzurpaciyi vladi ta totalitarizmu e zakriplennyam osnov prava vlasnosti prirodoresursnogo prava ta ekonomichnih svobod sho ye vazhlivim faktorom zabezpechennya dobrobutu gromadyan yih ekologichnoyi bezpeki ta majbutnogo blagopoluchchya zh zabezpechennyam socialnoyi spryamovanosti ekonomiki sho ye osnovoyu dlya realizaciyi prav gromadyan na dostatnij zhittyevij riven z nadannyam normam konstitucijnogo prava znachennya norm najvishoyi yuridichnoyi sili sho obumovlyuye rozvitok galuzevogo zakonodavstva lishe u vidpovidnosti do norm konstituciyi i zakladennyam osnov zakonodavchogo procesu yakim zakriplyuyetsya princip nepripustimosti zvuzhennya isnuyuchih prav i svobod lyudini ta neporushnist vektoru rozvitku rozbudova suverennoyi demokratichnoyi socialnoyi pravovoyi derzhavi Div takozhMunicipalne pravo Konstitucijne sudochinstvo Konstitucijne pravo Ukrayini Yuridichnij samozahistNormativni aktiKonstituciya Ukrayini prijnyata Verhovnoyu Radoyu Ukrayini 28 chervnya 1996 r Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 1996 30 St 141 Zi zminami vnesenimi zgidno iz zakonami Ukrayini 2222 IV vid 08 12 2004 VVR 2005 2 st 44 2680 VIII vid 07 02 2019 VVR 2019 9 st 50 URL https zakon rada gov ua laws show 254k 96 vr Konvenciya pro zahist prav lyudini i osnovopolozhnih svobod Oficijnij visnik Ukrayini 1998 13 URL https zakon rada gov ua laws show 995 004 Zakon Ukrayini vid 26 sichnya 2021 roku 1135 IX Pro vseukrayinskij referendum Oficijnij visnik Ukrayini 2021 31 S 11 St 1762 URL https zakon rada gov ua laws show 1135 20 print Zakon Ukrayini vid 13 lipnya 2017 roku 2136 VIII Pro Konstitucijnij Sud Ukrayini Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 2017 35 St 376 URL https zakon rada gov ua laws show 2136 19 Text Rishennya Konstitucijnogo Sudu Ukrayini vid 16 kvitnya 2008 roku 6 rp 2008 u spravi za konstitucijnimi podannyami Prezidenta Ukrayini pro oficijne tlumachennya polozhen chastin drugoyi tretoyi statti 5 statti 69 chastini drugoyi statti 72 statti 74 chastini drugoyi statti 94 chastini pershoyi statti 156 Konstituciyi Ukrayini sprava pro prijnyattya Konstituciyi ta zakoniv Ukrayini na referendumi Oficijnij visnik Ukrayini 2008 32 S 35 St 1056 URL https zakon rada gov ua laws show v006p710 08 TextLiteraturaPersha Konstituciya Ukrayini getmana Pilipa Orlika 1710 rik per z lat ta prim M Trofimuk mal O Shtanko peredm ta zag nauk red O Pricak Kiyiv Veselka 1994 76 s Sirota M D Ukrayina v geopolitichnomu prostori tretogo tisyacholittya Vid 2 ge Kiyiv Univ vid vo PULSARI 2007 216 c Brincev V D Sudovij konstitucionalizm v Ukrayini doktrina i praktika formuvannya u 2 kn monografiya H Pravo 2013 Kn 1 392 s Derzhavne pravo 30 lipnya 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1998 T 2 D J S 117 ISBN 966 7492 00 8 Konstitucijne pravo 27 listopada 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2001 T 3 K M 792 s ISBN 966 7492 03 6 Svobodi konstitucijni 30 lipnya 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2003 T 5 P S S 442 ISBN 966 7492 05 2 Konstitucijne pravo zarubizhnih krayin Navch posibnik Za zag red V O Riyaki Kiyiv Yurinkom Inter 2006 544 s Kampo V Evolyuciya Konstituciyi Ukrayini suspilno pravovij vimir naukovo populyarni narisi Ivano Frankivsk Golinej O M 2018 68 s Konstitucijne pravo Ukrayini pidruchnik za zag red T Slinko Harkiv Pravo 2020 592 s Savchin M V Konstitucijne pravo Ukrayini pidruchnik vidp red prof d yu n M O Bajmuratov K Pravova yednist 2009 1008 s Selivanov A O Konstitucijna yurisdikciya ponyattya zmist princip verhovenstva prava pravovi poziciyi po spravah prav lyudini i konstitucijnih konfliktiv u sferi publichnoyi vladi Kiyiv Vid Dim In Yure 2008 120 s Spinchevska O Konstitucijnij yurisdikcijnij proces v Ukrayini suchasnij stan ta perspektivi udoskonalennya monografiya Kiyiv KNT 2022 246 s Barabash Yu G Borislavska O M Venger V M Konstitucijne pravo Kiyiv VAITE 2021 528 s Tertishnik V Konstituciya Ukrayini Naukovo praktichnij komentar Vid 2 ge dopovn i pererob Kiyiv Alerta 2023 464 s Konstitucijne pravo Ukrayini Akademichnij kurs pidruchnik u 2 t za zag red Yu S Shemshuchenka Kiyiv Yuridichna dumka 2008 800 s Zadorozhnya G V Konstitucijno pravovij status glavi derzhavi v Ukrayini ta zarubizhnih krayinah porivnyalnij analiz monografiya Kiyiv Alerta 2016 S 481 482 Podorozhna T S Pravovij poryadok teoretiko metodologichni zasadi konstitucionalizaciyi monografiya Kiyiv Yurinkom Inter 2016 536 s Adashis L I Pravovi zasadi samovryaduvannya Municipalne pravo navch posibnik u viznachennyah i shemah L I Adashis Dnipro Universitet mitnoyi spravi ta finansiv 2019 272 s Gricak Ya Podolati minule Globalna istoriya Ukrayini Kiyiv Portal 2021 432 s Rudik O M Konstituciya YeS etapi rozrobki ta osnovni polozhennya Dnipropetrovsk DRIDU NADU 2005 84 s Derzhavoznavstvo pidruchnik V Suhonos V Suhonos A Kulish R Bilokin za red Volodimira Suhonosa Sumi Univers kniga 2021 493 s Tihij V P Vibrani praci z konstitucijnogo i kriminalnogo prava Harkiv Pravo 2017 848 s Shemshuchenko Yu S Batanov O V Krusyan A R ta in Konstitucijnij proces v Ukrayini ta svitovij dosvid konstitucionalizmu Kiyiv Yuridichna dumka 2014 261 s PosilannyaCe nezavershena stattya z prava Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ukrayinska pravnicha enciklopediya Za zag red V M Tertishnika L R Nalivajko A Ye Fomenko V V Chencova Kiyiv Alerta 2023 S 385 Palant B Bill o pravah Kiyiv Centr uchbovoyi literaturi 2021 272 s Mishina N V Mihalov V O Kuranin V O Konstitucijne pravo zarubizhnih krayin Pidruchnik Kiyiv OLDI PLYuS 2019 644 s Konstituciyi krayin svitu Shvejcarska Konfederaciya Korolivstvo Norvegiya Finlyandska Respublika O V Korotyuk O V Lavrinovich Pereklad T V Rudenko V S Stanich K OVK 2021 180 s Tertishnik V M Konstituciya Ukrayini Naukovo praktichnij komentar Vid 2 ge dopovn i pererob Kiyiv Alerta 2023 S 28 54 260 268 Ukrayinska pravnicha enciklopediya Za zag red V M Tertishnika L R Nalivajko A Ye Fomenko V V Chencova Kiyiv Alerta 2023 S 385 Ukrayinska pravnicha enciklopediya Za zag red V M Tertishnika L R Nalivajko A Ye Fomenko V V Chencova Kiyiv Alerta 2023 S 385 386 Ukrayinska pravnicha enciklopediya Za zag red V M Tertishnika L R Nalivajko A Ye Fomenko V V Chencova Kiyiv Alerta 2023 S 386 Tertishnik V M Konstituciya Ukrayini Naukovo praktichnij komentar Vid 2 gye dopovn i pererob Kiyiv Alerta 2023 S 7 Tertishnik V M Konstituciya Ukrayini Naukovo praktichnij komentar Vid 2 gye dopovn i pererob Kiyiv Alerta 2023 S 11 12 Savchin M Konstitucijnij audit i Konstitucijna reforma sanaciya Dzerkalo tizhnya 8 6 bereznya 2015 URL http gazeta dt ua LAW konstituciyniy audit i konstituciyna reforma sanaciya html Zakon Ukrayini vid 01 12 1994 roku Pro poryadok vidshkoduvannya shkodi zavdanoyi gromadyaninovi nezakonnimi diyami organiv sho zdijsnyuyut operativno rozshukovu diyalnist organiv dosudovogo rozsliduvannya prokuraturi i sudu Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 1995 1 St 1 Iz zminami i dopovnennyami vnesenimi zgidno iz Zakonami Ukrayini URL http www zakon rada gov ua Zakon Ukrayini Pro reabilitaciyu osib na vikonannya rishen Yevropejskogo sudu z prav lyudini Vidomosti Verhovnoyi Radi Ukrayini 2014 12 St 194 Tertishnik V Konstituciya Ukrayini Naukovo praktichnij komentar Vid 2 ge dopovn i pererob Kiyiv Alerta 2023 S 13 Ukrayinska pravnicha enciklopediya Za zag red V M Tertishnika L R Nalivajko A Ye Fomenko V V Chencova Kiyiv Alerta 2023 S 387