Деда́л (грец. Δαίδαλος) — персонаж давньогрецької міфології, нащадок Ерехтея, славетний скульптор і будівничий, винахідник різних будівельних інструментів.
Дедал дав.-гр. Δαίδαλος | |
---|---|
![]() Дедал виготовляє крила для себе та Ікара | |
Божество в | давньогрецька міфологія |
Заняття | архітектор |
Батько | Метіон[3] |
Мати | d або d[3] |
Брати/сестри | Perdix[d] і d |
Діти | Ікар[3] |
|
Переказ про Дедала
Ім'я Дедала первісно було епітетом Гефеста. В Афінах уже в історичний час існував рід (до нього належав Сократ), що виводився від Дедала. Свого небожа й учня Пердіка (варіант: Тала) Дедал скинув з Акрополя за те, що він винайшов досконаліші будівельні інструменти. Засуджений ареопагом на вигнання, Дедал утік до Криту. Тут для жінки царя Міноса Пасіфаї зробив дерев'яну корову, аби вона, влізши всередину її, задовольнила свою хтиву пристрасть до бика, за наказом царя спорудив лабіринт для потвори Мінотавра. Дедал дав Аріадні клубок ниток, що допоміг Тесеєві вибратися з лабіринту. Переслідуваний Міносом, утік з Криту, піднявшись у повітря на штучних крилах, які сам зробив собі й синові Ікару, й щасливо опустився в царстві Кокала на Сицилії.
Мінос, переслідуючи Дедала, теж прибув до Сицилії. Дочки Кокала, що закохалися в Дедала, вбили Міноса. Дедал помер у Сицилії (варіант: у Сардинії). За іншим переказом, Дедал з Тесеєм повернувся з Криту до Афін. На Криті міф про Дедала пустив глибоке коріння. Тут уперше розквітло мистецтво деревориту, яке розвивали так звані Дедаліди. З Криту це мистецтво перенесли до Сікіону Денес та Скіпп.
В «Іліаді» (XVIII, 591) згадується дереворит, що його Дедал зробив для Аріадни. Павсаній твердить, що бачив цю роботу на мармуровому барельєфі. Дедал начебто перший почав виготовляти дерев'яні статуї богів, подібні до мармурових статуй класичного періоду. У численних святилищах зберігалися дерев'яні скульптури богів, які вважалися творами Дедала. У різних місцевостях існували споруди, будування яких приписане будівничому критського лабіринту. Оскільки ці старожитності репрезентували різні ступені розвитку мистецтва (починаючи від грубих та примітивних спроб художньої творчості), вони, очевидно, не могли належати не тільки одному митцеві, а й навіть одній епосі.
Саме ймення Дедал (дієслово daidalein — «робити по-мистецькому») наводить на думку, що тут ідеться не про оповиту легендами історичну особу. Створена фантазією постать Дедала символізує успіхи, досягнуті кількома поколіннями митців від глибокої давнини до VI ст. до н. е. У цьому міфі відбито давню мрію людини про опанування повітряного простору.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV3TDB4dmNtUmZSbkpsWkdWeWFXTnJYMHhsYVdkb2RHOXVYMFpNVERBd05pNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RURzl5WkY5R2NtVmtaWEpwWTJ0ZlRHVnBaMmgwYjI1ZlJreE1NREEyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
З античних часів збереглися сцени, що зображують приготування Дедала й Ікара до польоту (фреска в Помпеях тощо). Мотиви міфу зустрічаються в живописі (Я. Тінторетто, X. Боль, П. П. Рубенс, Шарль Лебрен), літературі (Й. В. Ґете, В. Брюсов), музиці (І. Маркевич, П. Санкан, Б. Сегін).
Примітки
- Любкер Ф. Daedalus // Реальный словарь классических древностей по Любкеру / под ред. Ф. Ф. Зелинский, А. И. Георгиевский, М. С. Куторга и др. — СПб: Общество классической филологии и педагогики, 1885. — С. 369.
- Любкер Ф. Metion // Реальный словарь классических древностей по Любкеру / под ред. Ф. Ф. Зелинский, А. И. Георгиевский, М. С. Куторга и др. — СПб: Общество классической филологии и педагогики, 1885. — С. 866.
- Encyclopedia of Ancient Deities — 1 — Jefferson: McFarland & Company, 2000. — P. 138. — 597 p. —
Література
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Дедал |
- Словник античної міфології. — К.: Наукова думка, 1985. — 236 сторінок.
- Міф про Дедала й Ікара [ 16 квітня 2022 у Wayback Machine.] / ред. Кун М. А. // Легенди і міфи Стародавньої Греції. — 1922 р.
Посилання
- Дедал [ 4 травня 2021 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1958. — Т. 2 : Д — Є, кн. 3. — С. 313. — 1000 екз.
- Дедал // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Deda l grec Daidalos personazh davnogreckoyi mifologiyi nashadok Erehteya slavetnij skulptor i budivnichij vinahidnik riznih budivelnih instrumentiv Dedal dav gr DaidalosDedal vigotovlyaye krila dlya sebe ta IkaraBozhestvo v davnogrecka mifologiyaZanyattya arhitektorBatko Metion 3 Mati d abo d 3 Brati sestri Perdix d i dDiti Ikar 3 Mediafajli u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Dedal znachennya Perekaz pro DedalaIm ya Dedala pervisno bulo epitetom Gefesta V Afinah uzhe v istorichnij chas isnuvav rid do nogo nalezhav Sokrat sho vivodivsya vid Dedala Svogo nebozha j uchnya Perdika variant Tala Dedal skinuv z Akropolya za te sho vin vinajshov doskonalishi budivelni instrumenti Zasudzhenij areopagom na vignannya Dedal utik do Kritu Tut dlya zhinki carya Minosa Pasifayi zrobiv derev yanu korovu abi vona vlizshi vseredinu yiyi zadovolnila svoyu htivu pristrast do bika za nakazom carya sporudiv labirint dlya potvori Minotavra Dedal dav Ariadni klubok nitok sho dopomig Teseyevi vibratisya z labirintu Peresliduvanij Minosom utik z Kritu pidnyavshis u povitrya na shtuchnih krilah yaki sam zrobiv sobi j sinovi Ikaru j shaslivo opustivsya v carstvi Kokala na Siciliyi Minos peresliduyuchi Dedala tezh pribuv do Siciliyi Dochki Kokala sho zakohalisya v Dedala vbili Minosa Dedal pomer u Siciliyi variant u Sardiniyi Za inshim perekazom Dedal z Teseyem povernuvsya z Kritu do Afin Na Kriti mif pro Dedala pustiv gliboke korinnya Tut upershe rozkvitlo mistectvo derevoritu yake rozvivali tak zvani Dedalidi Z Kritu ce mistectvo perenesli do Sikionu Denes ta Skipp V Iliadi XVIII 591 zgaduyetsya derevorit sho jogo Dedal zrobiv dlya Ariadni Pavsanij tverdit sho bachiv cyu robotu na marmurovomu barelyefi Dedal nachebto pershij pochav vigotovlyati derev yani statuyi bogiv podibni do marmurovih statuj klasichnogo periodu U chislennih svyatilishah zberigalisya derev yani skulpturi bogiv yaki vvazhalisya tvorami Dedala U riznih miscevostyah isnuvali sporudi buduvannya yakih pripisane budivnichomu kritskogo labirintu Oskilki ci starozhitnosti reprezentuvali rizni stupeni rozvitku mistectva pochinayuchi vid grubih ta primitivnih sprob hudozhnoyi tvorchosti voni ochevidno ne mogli nalezhati ne tilki odnomu mitcevi a j navit odnij eposi Same jmennya Dedal diyeslovo daidalein robiti po misteckomu navodit na dumku sho tut idetsya ne pro opovitu legendami istorichnu osobu Stvorena fantaziyeyu postat Dedala simvolizuye uspihi dosyagnuti kilkoma pokolinnyami mitciv vid glibokoyi davnini do VI st do n e U comu mifi vidbito davnyu mriyu lyudini pro opanuvannya povitryanogo prostoru Dedal ta Ikar Frederik Lejton Z antichnih chasiv zbereglisya sceni sho zobrazhuyut prigotuvannya Dedala j Ikara do polotu freska v Pompeyah tosho Motivi mifu zustrichayutsya v zhivopisi Ya Tintoretto X Bol P P Rubens Sharl Lebren literaturi J V Gete V Bryusov muzici I Markevich P Sankan B Segin PrimitkiLyubker F Daedalus Realnyj slovar klassicheskih drevnostej po Lyubkeru pod red F F Zelinskij A I Georgievskij M S Kutorga i dr SPb Obshestvo klassicheskoj filologii i pedagogiki 1885 S 369 d Track Q4249594d Track Q101490d Track Q656d Track Q694826d Track Q4135787d Track Q24933120d Track Q30059240d Track Q1459210d Track Q45178944 Lyubker F Metion Realnyj slovar klassicheskih drevnostej po Lyubkeru pod red F F Zelinskij A I Georgievskij M S Kutorga i dr SPb Obshestvo klassicheskoj filologii i pedagogiki 1885 S 866 d Track Q4249594d Track Q101490d Track Q1459210d Track Q694826d Track Q4135787d Track Q24933120d Track Q30059240d Track Q45203593d Track Q656 Encyclopedia of Ancient Deities 1 Jefferson McFarland amp Company 2000 P 138 597 p ISBN 0 7864 0317 9 d Track Q3303647d Track Q111913652d Track Q2029233LiteraturaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Dedal Slovnik antichnoyi mifologiyi K Naukova dumka 1985 236 storinok Mif pro Dedala j Ikara 16 kvitnya 2022 u Wayback Machine red Kun M A Legendi i mifi Starodavnoyi Greciyi 1922 r PosilannyaDedal 4 travnya 2021 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1958 T 2 D Ye kn 3 S 313 1000 ekz Dedal Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006