Гуцульський говір (східнокарпатський говір) — один з архаїчних говорів галицько-буковинської групи південно-західного наріччя.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTDAxaGNGOXZabDlWYTNKaGFXNXBZVzVmWkdsaGJHVmpkSE11Y0c1bkx6STFNSEI0TFUxaGNGOXZabDlWYTNKaGFXNXBZVzVmWkdsaGJHVmpkSE11Y0c1bi5wbmc=.png)
Поширений у східній частині Закарпаття (Рахівський район), західній частині Чернівецької області (Вижницький, Путильський райони), південно-західних районах Івано-Франківської області (Верховинський, Коломийський, Косівський і Надвірнянський райони), у північних районах Сучавського повіту Румунії.
Гуцульський говір межує на заході з закарпатським, на півночі — з бойківським і наддністрянським, на сході — з покутсько-буковинським говорами, на півдні — з північнорумунськими говірками. Західну межу гуцульського говору окреслює , північно-східна збігається з давньою межею Перемиської землі; східна — невиразна і засвідчує тісний зв'язок гуцульського говору з покутсько-буковинським говором.
Ядро гуцульського говору утворюють говірки верхів'їв річок Прут, Черемош, Пугала.
У складі гуцульського говору виділяється кілька зон з властивими їм ознаками, хоча у важливіших рисах він становить єдність.
Територіально цей говір накладається на етнографічний район Гуцульщину, співвідносний з етнографічною групою українців — гуцулами.
Поширення й межі
Межі з наддністрянським говором
Приблизно лінією Надвірна — Коломия наддністрянський діалект межує з гуцульськими говірками. Ю. Гошко, наводячи межу між наддністрянським і гуцульським говорами, продовжує її від Перегінська через Надвірну і далі до Коломиї. Наддністрянський говір від гуцульського відділяється особливостями (першими подаються риси наддністрянського говору, другими — гуцульського):
- голосний звук на місці давнього ятя в іменнику відро: видро — відро і видро;
- голосний звук на місці давнього е в іменнику попіл: попіл — попил і попіл;
- форма 1-ї особи однини теперішнього часу дієслів II дієвідміни: хо'джу, буджу, си́джу і сиджу́ — хожу, бужу, си́жу і сижу́;
- форма 1-ї особи множини теперішнього часу дієслів II дієвідміни: ходим, робим і ходимо, робимо — ходимо, робимо;
- вживання слів на позначення:
- окрайця хліба: окраєц і цілушка — окроєц;
- яструба: ястріб і яструб — половик і яструб;
- вигуків, якими відганяють коней: а-куш — вйо;
- вигуків, якими кличуть овець: бир-бир — тпр-тпр;
- вигуків, якими кличуть свиней: куць-куць і кцьо-кцьо — цонь-цонь і цько-цько.
Фонетика
Гуцульський говір характеризується такими фонетичними рисами:
1) наголошений вокалізм може мати різні структури, найпоширеніші з них:
2) ненаголошений вокалізм має переважно структури:
3) для голосних характерні:
- є замість а, я (коли наголошене): єк "як", єгода "ягода", єблуко "яблуко", єйце "яйце", єрмарок "ярмарок", телє "теля", шєпка "шапка", кепелюх "капелюх"? мнєта "м'ята", колідник "колядник"; є замість и в деяких словах: єдеш "йдеш", єшли "йшли"
- е або рідше і замість и (коли наголошене): абес "абись", абести "абисьти", жето "жито", вім'ї "вим'я"
- и замість і: Иван "Іван", иду "іду", из "із", зийшла "зійшла"
- и або і замість я: забаривсми-си, най-си "най ся", як сі маєте, він находив сі, я за́бив сі
- у замість ю: суда "сюди", вівцу "вівцю", кішницу
- ві- замість ви- у префіксі: вíтратити, віповíсти
- паралельно з літературним і — також и, ы, у, ÿ на місці етимологічного [о] в нових закритих складах:
- вин, вын, вун--‘він’;
- виз, вуз--‘віз’;
- мист, мÿист — ‘міст’;
- укання відзначається перед складом з голосним високого підняття у, і (хоудíм, гуд’íўл'а, кужýх), зрідка — перед складом з голосним низького
підняття (похувáти, схувáй);
4) для приголосних характерні:
- ґ замість д: ґівка "дівка", ґєрка "дірка", ґедьо "дідо", ґєкую "дякую", неґіля "неділя", понеґівок "понеділок", сиґів "сидів", поґіла "поділа"
- ть замість к: доньтя "донька"
- д замість ґ: ледінь "леґінь, легінь"
- к замість т перед є, і, іноді в кінці слова: крескєни "християни", кокє "котя", кєшко "тяжко", повікєгати "повитягати", свєкі "святі", кіло "тіло", по свікі "по світу", смеркь "смерть"
- пом'якшені шиплячі: чьо "чо’ чого", нічьо "нічо, нічого", чєлєдь "челядь", шєпка шапка, чєри чари
- пом'якшена р' у різних позиціях: косáр’, вер'х
- ц замість ч і навпаки: ци чи, чибук цибух
- тверді с, ц, з замість пом'якшених: шос, дес, забаривсми-си, най-си, хлóпец, на вýлицу, кр'із;
- нн, н замість дн, тн, лн: перéдний > перéнний, мéлник > мéнник, мéник;
5) у частині гуц. говірок відзначена тенденція до переміщення наголосу на перший склад (пи́ўниц'а, кóмар, дри́жу, нéсу), хоча в цілому гуцульському говору властивий рухомий наголос.
Морфологія
Для іменників характерні:
- відмінкові флексії дав. і місц. в. мн. іменників -им, -их, які виникли внаслідок діяння фонет. закономірностей гуцульського говору: кон'иéм, пол'иéм, на кон'иéх, на пол'иéх
- іменники основ -а, -ja в ор. в. мають закінчення -оў, -еў: рукóў, землéў;
- активно функціонують форми двоїни у поєднанні з числівниками: два, три, чотири: дві єблуці, три ґ’íўці;
- вищий ступінь порівняння прикметників твориться, як правило, з допомогою частки май: май здорóвий, май крáшчий;
- відсутність епентетичного л’ у формах дієслів 1-ї ос. одн. і 3-ї ос. мн. теперішнього і майбутнього часу (бáв'ю, лóм'ю, люб'є);
- і замість и у називному відмінку множини першої відміни твердої групи і навпаки: ангелі "ангели", Жебівци "Жебівці"
- форми множини типу лісо́ве "ліси", водо́ве "води", госте́ви "гості", особливо поширені в колядках
Для дієслів характерні:
- втрата кінцевого -т у 3-й ос. однини теперішнього часу дієслів II дієвідміни: вони́ хóдє, біжє "ходять, біжать";
- стягнені закінчення -т у 3-й ос. одн. теп. ч. дієслів І дієвідміни: вони́ знат, співáт;
- форма умового способу може творитися поєднанням часток биех, би і форми мин. ч. (носи́ў биех, проси́елие биесмé);
- у майб. ч. дієслова можуть мати форми типу му хоуди́ти і хоуди́ти му, меш роби́ти і роби́ти меш, у мин. ч. — типу сме ходи́ли і ходи́ли сме;
- трапляється творення особових форм дієслів від формально поширених основ інфінітива: їхати > їхаю, їхає, їхають, сміяиутси та ін.
Лексика
До лексичних гуцулізмів належать:
- Цинíўка — «посудина місткістю у півкварту»,
- Постíў — «леміш у плузі»,
- Усти́гва — «капиця ціпа»,
- Старин’é — «батьки»,
- Покорéнок — «покоління»
та ін.
Різні структурні рівні гуцульського говору відтворено в лінгвістичних атласах:
- АУМ, т. 2. К., 1988; Бернштейн С. Б. [та ін.]. Карпатский диалектологический атлас. М., 1967;
- Общекарпатский диалектологический атлас, в. 1. Кишинев, 1989; в. 3. Варшава, 1991; в. 4. Л., 1993;
- A Lexical Atlas of the Hutsul Dialects of the Ukrainian Language — Edit. J. Riger. Warsaw, 1996;
- частково — Дзендзелівський Й. О. Лінгвістичний атлас українських народних говорів Закарпатської області УРСР. Лексика, ч. 1 — 3. Ужгород, 1958 — 93),
- описах (І. Робчука, Б. Кобилянського, В. Курашкевича, Я. Янува, Я. Рігера та ін.),
- словниках (С. Витвицького, В. Шнайдера, В. Шухевича, В. Коржинського, О. Горбача, «Словникові гуцульських говірок» за ред. Я. Закревської).
Літературно опрацьований гуцульський говір використано у художніх творах Г. Хоткевича («Каміна душе»), О. Манчука («Жиб'ївські новелі»); його риси відбито у творах М. Черемшини, В. Стефаника, М. Влад, С. Пушика.
Приклад
Коломийка, записана Володимиром Шухевичем:
- На високій кічиречці
- Потьи вівевало
- Йик си тобі, пишна любко,
- Туди літувало?
- Ой зле тобі в полонинці,
- Душко, літувало,
- Шо змарніло личко біле,
- Не таке, йик давно.
- Бо так тими кічирками
- Мрачки сі знизили,
- Шо сараки-вівчьирики
- Вівці розгубили
Відео
- Українськи діалекти: Гуцульський [ 10 лютого 2022 у Wayback Machine.]
Примітки
Джерело
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Гуцульський говір |
- Енциклопедія Укр. Мови П. Ю. Гриценко. Київ 2000.
- Володимир Шухевич. Гуцульщина [т.1] (1899), с. 26-28
- Голянич М. І. Мовний портрет села Тюдів. Словник. У 2-х т. – Івано-Франківськ: Лілея-НВ, 2018. - Том І. А−М. – 1000 с.
- Голянич М. І. Мовний портрет села Тюдів. Словник. У 2-х т. – Івано-Франківськ : Лілея-НВ, 2022. - Том ІІ. Н−Я. – 1262 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Guculskij govir shidnokarpatskij govir odin z arhayichnih govoriv galicko bukovinskoyi grupi pivdenno zahidnogo narichchya Karta ukrayinskih narich i govoriv 2005 Guculskij govir 12 Poshirenij u shidnij chastini Zakarpattya Rahivskij rajon zahidnij chastini Cherniveckoyi oblasti Vizhnickij Putilskij rajoni pivdenno zahidnih rajonah Ivano Frankivskoyi oblasti Verhovinskij Kolomijskij Kosivskij i Nadvirnyanskij rajoni u pivnichnih rajonah Suchavskogo povitu Rumuniyi Guculskij govir mezhuye na zahodi z zakarpatskim na pivnochi z bojkivskim i naddnistryanskim na shodi z pokutsko bukovinskim govorami na pivdni z pivnichnorumunskimi govirkami Zahidnu mezhu guculskogo govoru okreslyuye pivnichno shidna zbigayetsya z davnoyu mezheyu Peremiskoyi zemli shidna nevirazna i zasvidchuye tisnij zv yazok guculskogo govoru z pokutsko bukovinskim govorom Yadro guculskogo govoru utvoryuyut govirki verhiv yiv richok Prut Cheremosh Pugala U skladi guculskogo govoru vidilyayetsya kilka zon z vlastivimi yim oznakami hocha u vazhlivishih risah vin stanovit yednist Teritorialno cej govir nakladayetsya na etnografichnij rajon Guculshinu spivvidnosnij z etnografichnoyu grupoyu ukrayinciv guculami Poshirennya j mezhiMezhi z naddnistryanskim govorom Priblizno liniyeyu Nadvirna Kolomiya naddnistryanskij dialekt mezhuye z guculskimi govirkami Yu Goshko navodyachi mezhu mizh naddnistryanskim i guculskim govorami prodovzhuye yiyi vid Pereginska cherez Nadvirnu i dali do Kolomiyi Naddnistryanskij govir vid guculskogo viddilyayetsya osoblivostyami pershimi podayutsya risi naddnistryanskogo govoru drugimi guculskogo golosnij zvuk na misci davnogo yatya v imenniku vidro vidro vidro i vidro golosnij zvuk na misci davnogo e v imenniku popil popil popil i popil forma 1 yi osobi odnini teperishnogo chasu diyesliv II diyevidmini ho dzhu budzhu si dzhuisidzhu hozhu buzhu si zhu i sizhu forma 1 yi osobi mnozhini teperishnogo chasu diyesliv II diyevidmini hodim robim i hodimo robimo hodimo robimo vzhivannya sliv na poznachennya okrajcya hliba okrayec i cilushka okroyec yastruba yastrib i yastrub polovik i yastrub vigukiv yakimi vidganyayut konej a kush vjo vigukiv yakimi klichut ovec bir bir tpr tpr vigukiv yakimi klichut svinej kuc kuc i kco kco con con i cko cko FonetikaGuculskij govir harakterizuyetsya takimi fonetichnimi risami 1 nagoloshenij vokalizm mozhe mati rizni strukturi najposhirenishi z nih 2 nenagoloshenij vokalizm maye perevazhno strukturi 3 dlya golosnih harakterni ye zamist a ya koli nagoloshene yek yak yegoda yagoda yebluko yabluko yejce yajce yermarok yarmarok telye telya shyepka shapka kepelyuh kapelyuh mnyeta m yata kolidnik kolyadnik ye zamist i v deyakih slovah yedesh jdesh yeshli jshli e abo ridshe i zamist i koli nagoloshene abes abis abesti abisti zheto zhito vim yi vim ya i zamist i Ivan Ivan idu idu iz iz zijshla zijshla i abo i zamist ya zabarivsmi si naj si naj sya yak si mayete vin nahodiv si ya za biv si u zamist yu suda syudi vivcu vivcyu kishnicu vi zamist vi u prefiksi vitratiti vipovisti paralelno z literaturnim i takozh i y u y na misci etimologichnogo o v novih zakritih skladah vin vyn vun vin viz vuz viz mist myist mist dd ukannya vidznachayetsya pered skladom z golosnim visokogo pidnyattya u i houdim gud iyl a kuzhyh zridka pered skladom z golosnim nizkogo pidnyattya pohuvati shuvaj 4 dlya prigolosnih harakterni g zamist d givka divka gyerka dirka gedo dido gyekuyu dyakuyu negilya nedilya ponegivok ponedilok sigiv sidiv pogila podila t zamist k dontya donka d zamist g ledin legin legin k zamist t pered ye i inodi v kinci slova kreskyeni hristiyani kokye kotya kyeshko tyazhko povikyegati povityagati svyeki svyati kilo tilo po sviki po svitu smerk smert pom yaksheni shiplyachi cho cho chogo nicho nicho nichogo chyelyed chelyad shyepka shapka chyeri chari pom yakshena r u riznih poziciyah kosar ver h c zamist ch i navpaki ci chi chibuk cibuh tverdi s c z zamist pom yakshenih shos des zabarivsmi si naj si hlopec na vylicu kr iz nn n zamist dn tn ln perednij gt perennij melnik gt mennik menik 5 u chastini guc govirok vidznachena tendenciya do peremishennya nagolosu na pershij sklad pi ynic a komar dri zhu nesu hocha v cilomu guculskomu govoru vlastivij ruhomij nagolos MorfologiyaDlya imennikiv harakterni vidminkovi fleksiyi dav i misc v mn imennikiv im ih yaki vinikli vnaslidok diyannya fonet zakonomirnostej guculskogo govoru kon iem pol iem na kon ieh na pol ieh imenniki osnov a ja v or v mayut zakinchennya oy ey rukoy zemley aktivno funkcionuyut formi dvoyini u poyednanni z chislivnikami dva tri chotiri dvi yebluci tri g iyci vishij stupin porivnyannya prikmetnikiv tvoritsya yak pravilo z dopomogoyu chastki maj maj zdorovij maj krashchij vidsutnist epentetichnogo l u formah diyesliv 1 yi os odn i 3 yi os mn teperishnogo i majbutnogo chasu bav yu lom yu lyub ye i zamist i u nazivnomu vidminku mnozhini pershoyi vidmini tverdoyi grupi i navpaki angeli angeli Zhebivci Zhebivci formi mnozhini tipu liso ve lisi vodo ve vodi goste vi gosti osoblivo poshireni v kolyadkah Dlya diyesliv harakterni vtrata kincevogo t u 3 j os odnini teperishnogo chasu diyesliv II diyevidmini voni hodye bizhye hodyat bizhat styagneni zakinchennya t u 3 j os odn tep ch diyesliv I diyevidmini voni znat spivat forma umovogo sposobu mozhe tvoritisya poyednannyam chastok bieh bi i formi min ch nosi y bieh prosi elie biesme u majb ch diyeslova mozhut mati formi tipu mu houdi ti i houdi ti mu mesh robi ti i robi ti mesh u min ch tipu sme hodi li i hodi li sme traplyayetsya tvorennya osobovih form diyesliv vid formalno poshirenih osnov infinitiva yihati gt yihayu yihaye yihayut smiyaiutsi ta in LeksikaDo leksichnih guculizmiv nalezhat Ciniyka posudina mistkistyu u pivkvartu Postiy lemish u pluzi Usti gva kapicya cipa Starin e batki Pokorenok pokolinnya ta in Rizni strukturni rivni guculskogo govoru vidtvoreno v lingvistichnih atlasah AUM t 2 K 1988 Bernshtejn S B ta in Karpatskij dialektologicheskij atlas M 1967 Obshekarpatskij dialektologicheskij atlas v 1 Kishinev 1989 v 3 Varshava 1991 v 4 L 1993 A Lexical Atlas of the Hutsul Dialects of the Ukrainian Language Edit J Riger Warsaw 1996 chastkovo Dzendzelivskij J O Lingvistichnij atlas ukrayinskih narodnih govoriv Zakarpatskoyi oblasti URSR Leksika ch 1 3 Uzhgorod 1958 93 opisah I Robchuka B Kobilyanskogo V Kurashkevicha Ya Yanuva Ya Rigera ta in slovnikah S Vitvickogo V Shnajdera V Shuhevicha V Korzhinskogo O Gorbacha Slovnikovi guculskih govirok za red Ya Zakrevskoyi Literaturno opracovanij guculskij govir vikoristano u hudozhnih tvorah G Hotkevicha Kamina dushe O Manchuka Zhib yivski noveli jogo risi vidbito u tvorah M Cheremshini V Stefanika M Vlad S Pushika PrikladKolomijka zapisana Volodimirom Shuhevichem Na visokij kichirechci Poti vivevalo Jik si tobi pishna lyubko Tudi lituvalo Oj zle tobi v poloninci Dushko lituvalo Sho zmarnilo lichko bile Ne take jik davno Bo tak timi kichirkami Mrachki si znizili Sho saraki vivchiriki Vivci rozgubiliVideoUkrayinski dialekti Guculskij 10 lyutogo 2022 u Wayback Machine PrimitkiGoshko Yu G Etnografichni mezhi Bojkivshina K Nauk dumka 1983 stor 27 AUM t 2 karta 14 AUM t 2 karta 321 AUM t 2 st AUM t 2 karta 345 karta 346 AUM t 2 karta 348 349 AUM t 2 karta 350 351 Volodimir Shuhevich Guculshina t 3 1902 s 151DzhereloVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Guculskij govir Enciklopediya Ukr Movi P Yu Gricenko Kiyiv 2000 Volodimir Shuhevich Guculshina t 1 1899 s 26 28 Golyanich M I Movnij portret sela Tyudiv Slovnik U 2 h t Ivano Frankivsk Lileya NV 2018 Tom I A M 1000 s Golyanich M I Movnij portret sela Tyudiv Slovnik U 2 h t Ivano Frankivsk Lileya NV 2022 Tom II N Ya 1262 s