Ґу́став II Адо́льф (швед. Gustav II Adolf, лат. Gustavus Adolphus; 9 грудня 1594 - 6 (16) листопада 1632, Лютцен поблизу Лейпцига) — шведський король (з 1611) і полководець. Князь Естонії в 1607—1611 рр. Представник шведської династії Ваза. Його двадцятирічне правління стало однією з найблискучіших сторінок в історії Швеції. Прізвиська — Сніговий король, Лев Півночі.
Ґустав II Адольф швед. Gustav II Adolf | |
---|---|
Dei Gratia Suecorum Gothorum Vandalorumque Rex, Magnus Princeps Finlandiae, Dux Esthoniae atque Carelia nec non Ingriae Dominus etc. | |
![]() | |
Король Швеції | |
Правління | 1611-1632 |
Коронація | 12 жовтня 1617 |
Попередник | Карл IX Ваза |
Наступник | Христина I |
Біографічні дані | |
Релігія | лютеранство |
Народження | 9 грудня 1594 Стокгольм |
Смерть | 6 листопада 1632 (37 років) Лютцен загиблий у бою[1] |
Поховання | Церква Ріддаргольмена, Стокгольм, Шведська імперія |
Дружина | Марія Елеонора Бранденбурзька |
Діти | Христина, Христина-Августа |
Династія | Ваза |
Батько | Карл IX Ваза |
Мати | Крістіна Шлезвіг-Гольштейн-Готторпська |
![]() | |
![]() | |
|
Життєпис
Ранні роки
Народився в Стокгольмі, Швеція. Син шведського короля Карла IX і Крістіни Гольштейнської. Зять бранденбурзького маркграфа Йоганна-Сигізмунда. Карл IX присвятив багато турбот і праці вихованню Ґустава. Він був одним із найосвіченіших правителів свого часу; говорив вільно німецькою, голландською, французькою, італійською та латиною; розумів російську й польську мови. Ґустав захоплювався математикою й історією. З 11-літнього віку Густав часто бував на засіданнях сейму та на нарадах батька, прийомах іноземних послів. На молодого Ґустава мали великий вплив Йоанн Шітте і Аксель Оксеншерна. Останнього Ґустав на початку свого правління призначив канцлером і зберіг прихильність до нього до самої смерті.
Ґустав ІІ Адольф був князем Естонії в 1607-11 рр., перш ніж він став королем. Після цього офіційно скасував всі шведські герцогства в 1618 році.
Правління
Вступивши на престол, Ґустав Адольф успадкував від батька ворожнечу до аристократії і три війни — з Данією-Норвегією, Московським царством і Річчю Посполитою. Аристократію Ґустав схилив на свій бік, надавши багато привілеїв і обіцяючи у всіх справах радитись з сеймом. Данську війну, яку ще називають Кальмарською війною, король закінчив у 1613 році, уклавши мир в Кнереде.
Непорозуміння між Шведською імперією та Московським царством виникли ще при Карлі IX. Війна з Москвою, що мала на меті відтіснити московитів з Балтики і, зокрема, з Фінської затоки, закінчилася в 1617 році Столбовським миром, за яким шведи закріпились на узбережжі Фінської затоки.
Згодом вся увага Ґустава була звернена проти Речі Посполитої — почалася тривала династична боротьба — польський король Сигізмунд III походив з династії Ваза і претендував на успадкування шведського трону.
Війна з перервами тяглась з 1618 по 1629 рік, велася переважно на території Польського королівства. Декілька разів сторони укладали перемир'я. Речі Посполитій надавали підтримку Габсбурґи. Королівство Англія, Королівство Франція і Нідерланди намагались залучити Шведську імперію до боротьби проти Габсбурґів на території Німеччини. Ґуставу обіцяли величезну фінансову допомогу і всіляку підтримку. У 1629 році між Шведською імперією і Річчю Посполитою було укладено 6-річне перемир'я. Ґустав був готовий вступити в Тридцятирічну війну, де в нього були власні інтереси.
Реформи армії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk15TDBkMWMzUmhkblZ6WDBGa2IyeHdhSFZ6WDJGMFgzUm9aVjlDWVhSMGJHVmZZWFJmUW5KbGFYUmxibVpsYkdRdWFuQm5Mekl3TUhCNExVZDFjM1JoZG5WelgwRmtiMnh3YUhWelgyRjBYM1JvWlY5Q1lYUjBiR1ZmWVhSZlFuSmxhWFJsYm1abGJHUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Ґустав Адольф реформував шведську армію. Вона формувалась за рахунок комбінованого добровільного і примусового набору солдатів з селян і міщан Шведської імперії. Однорідний національний склад армії підвищив її боєздатність і дисципліну. Густав запровадив сувору дисципліну, тілесні покарання і муштру в армії. При ньому було вдосконалено озброєння армії: артилерія оснащена легкими 4-фунтовими (80 міліметрів) гарматами, вперше в західній Європі була створена полкова артилерія — по 2 гармати на полк. Великі полки по 2-3 тисячі людей були замінені на менші по 1300—1400 людей. У шведських полках 2/3 солдатів складали мушкетери, 1/3 пікінери. Реформи армії дозволили Густаву використовувати передову на той час лінійну тактику. У галузі стратегії для Густава характерне використання наступальних дій невеликою армією, завчасна підготовка театру воєнних дій, надійне забезпечення операційної лінії (напряму дій армії).
Тридцятирічна війна
У 1630 році Ґустав II Адольф втрутився в Тридцятирічну війну. Ґустав переслідував як релігійні, так і чисто політичні цілі. Прагнення Фердинанда II утвердитись на Балтиці викликало занепокоєння в Шведській імперії. Ґустав боявся, що якщо імператор закріпиться на Балтиці, то буде допомагати польському королю Сигизмунду III Вазі претендувати на престол Шведської імперії. Окрім того перемога католиків на Півночі Німеччини загрожувала і протестантській Шведській імперії — в результаті, релігійні та політичні мотиви короля вступити у війну були взаємопов'язані. У Німеччині Ґустав перемагав найкращих полководців того часу: графа Тіллі, у битві під Брейтенфельдом, і герцога Валленштайна в битві під Лютценом. В останній битві короля було смертельно поранено 6 (16) листопада 1632 року.
Одружений із Марією-Елеонорою Брандербурзькою, Густав мав двох дочок: Христину, яка в шестирічному віці зайняла шведський престол, і Христину-Авґусту.
Підсумки
Густав реформував шведську економіку, армію та державне управління, дав Шведській імперії імпульс до прогресу і перетворив її на першокласну державу. Сейм при Густаві став постійно функціонуючим, він спростив податкову систему, уклав торговельні угоди з Нідерландами, Іспанською імперією, Королівством Франція та Московським царством, відновив Упсальський університет і заснував університет у Тарту, відкрив багато шкіл, зокрема найдавнішу постійно діючу школу Естонії Гімназію Ґустава Адольфа Таллінна.
Примітки
- Gustav II Adolf — 1917.
Посилання
Попередник Карл IX Ваза | ![]() | Король Швеції 1611-1632 | ![]() | Наступник Христина I |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Gustav Adolf U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Adolf Gu stav II Ado lf shved Gustav II Adolf lat Gustavus Adolphus 9 grudnya 1594 15941209 6 16 listopada 1632 Lyutcen poblizu Lejpciga shvedskij korol z 1611 i polkovodec Knyaz Estoniyi v 1607 1611 rr Predstavnik shvedskoyi dinastiyi Vaza Jogo dvadcyatirichne pravlinnya stalo odniyeyu z najbliskuchishih storinok v istoriyi Shveciyi Prizviska Snigovij korol Lev Pivnochi Gustav II Adolf shved Gustav II AdolfDei Gratia Suecorum Gothorum Vandalorumque Rex Magnus Princeps Finlandiae Dux Esthoniae atque Carelia nec non Ingriae Dominus etc Korol ShveciyiPravlinnya 1611 1632Koronaciya 12 zhovtnya 1617Poperednik Karl IX VazaNastupnik Hristina IBiografichni daniReligiya lyuteranstvoNarodzhennya 9 grudnya 1594 1594 12 09 StokgolmSmert 6 listopada 1632 1632 11 06 37 rokiv Lyutcen zagiblij u boyu 1 Pohovannya Cerkva Riddargolmena Stokgolm Shvedska imperiyaDruzhina Mariya Eleonora BrandenburzkaDiti Hristina Hristina AvgustaDinastiya VazaBatko Karl IX VazaMati Kristina Shlezvig Golshtejn Gottorpska Mediafajli u VikishovishiZhittyepisRanni roki Narodivsya v Stokgolmi Shveciya Sin shvedskogo korolya Karla IX i Kristini Golshtejnskoyi Zyat brandenburzkogo markgrafa Joganna Sigizmunda Karl IX prisvyativ bagato turbot i praci vihovannyu Gustava Vin buv odnim iz najosvichenishih praviteliv svogo chasu govoriv vilno nimeckoyu gollandskoyu francuzkoyu italijskoyu ta latinoyu rozumiv rosijsku j polsku movi Gustav zahoplyuvavsya matematikoyu j istoriyeyu Z 11 litnogo viku Gustav chasto buvav na zasidannyah sejmu ta na naradah batka prijomah inozemnih posliv Na molodogo Gustava mali velikij vpliv Joann Shitte i Aksel Oksensherna Ostannogo Gustav na pochatku svogo pravlinnya priznachiv kanclerom i zberig prihilnist do nogo do samoyi smerti Gustav II Adolf buv knyazem Estoniyi v 1607 11 rr persh nizh vin stav korolem Pislya cogo oficijno skasuvav vsi shvedski gercogstva v 1618 roci Pravlinnya Vstupivshi na prestol Gustav Adolf uspadkuvav vid batka vorozhnechu do aristokratiyi i tri vijni z Daniyeyu Norvegiyeyu Moskovskim carstvom i Richchyu Pospolitoyu Aristokratiyu Gustav shiliv na svij bik nadavshi bagato privileyiv i obicyayuchi u vsih spravah raditis z sejmom Dansku vijnu yaku she nazivayut Kalmarskoyu vijnoyu korol zakinchiv u 1613 roci uklavshi mir v Knerede Neporozuminnya mizh Shvedskoyu imperiyeyu ta Moskovskim carstvom vinikli she pri Karli IX Vijna z Moskvoyu sho mala na meti vidtisniti moskovitiv z Baltiki i zokrema z Finskoyi zatoki zakinchilasya v 1617 roci Stolbovskim mirom za yakim shvedi zakripilis na uzberezhzhi Finskoyi zatoki Zgodom vsya uvaga Gustava bula zvernena proti Rechi Pospolitoyi pochalasya trivala dinastichna borotba polskij korol Sigizmund III pohodiv z dinastiyi Vaza i pretenduvav na uspadkuvannya shvedskogo tronu Vijna z perervami tyaglas z 1618 po 1629 rik velasya perevazhno na teritoriyi Polskogo korolivstva Dekilka raziv storoni ukladali peremir ya Rechi Pospolitij nadavali pidtrimku Gabsburgi Korolivstvo Angliya Korolivstvo Franciya i Niderlandi namagalis zaluchiti Shvedsku imperiyu do borotbi proti Gabsburgiv na teritoriyi Nimechchini Gustavu obicyali velicheznu finansovu dopomogu i vsilyaku pidtrimku U 1629 roci mizh Shvedskoyu imperiyeyu i Richchyu Pospolitoyu bulo ukladeno 6 richne peremir ya Gustav buv gotovij vstupiti v Tridcyatirichnu vijnu de v nogo buli vlasni interesi Reformi armiyiGustav II Adolf u bitvi pid Brejtenfeldom Gustav Adolf reformuvav shvedsku armiyu Vona formuvalas za rahunok kombinovanogo dobrovilnogo i primusovogo naboru soldativ z selyan i mishan Shvedskoyi imperiyi Odnoridnij nacionalnij sklad armiyi pidvishiv yiyi boyezdatnist i disciplinu Gustav zaprovadiv suvoru disciplinu tilesni pokarannya i mushtru v armiyi Pri nomu bulo vdoskonaleno ozbroyennya armiyi artileriya osnashena legkimi 4 funtovimi 80 milimetriv garmatami vpershe v zahidnij Yevropi bula stvorena polkova artileriya po 2 garmati na polk Veliki polki po 2 3 tisyachi lyudej buli zamineni na menshi po 1300 1400 lyudej U shvedskih polkah 2 3 soldativ skladali mushketeri 1 3 pikineri Reformi armiyi dozvolili Gustavu vikoristovuvati peredovu na toj chas linijnu taktiku U galuzi strategiyi dlya Gustava harakterne vikoristannya nastupalnih dij nevelikoyu armiyeyu zavchasna pidgotovka teatru voyennih dij nadijne zabezpechennya operacijnoyi liniyi napryamu dij armiyi Tridcyatirichna vijnaDokladnishe Tridcyatirichna vijna U 1630 roci Gustav II Adolf vtrutivsya v Tridcyatirichnu vijnu Gustav peresliduvav yak religijni tak i chisto politichni cili Pragnennya Ferdinanda II utverditis na Baltici viklikalo zanepokoyennya v Shvedskij imperiyi Gustav boyavsya sho yaksho imperator zakripitsya na Baltici to bude dopomagati polskomu korolyu Sigizmundu III Vazi pretenduvati na prestol Shvedskoyi imperiyi Okrim togo peremoga katolikiv na Pivnochi Nimechchini zagrozhuvala i protestantskij Shvedskij imperiyi v rezultati religijni ta politichni motivi korolya vstupiti u vijnu buli vzayemopov yazani U Nimechchini Gustav peremagav najkrashih polkovodciv togo chasu grafa Tilli u bitvi pid Brejtenfeldom i gercoga Vallenshtajna v bitvi pid Lyutcenom V ostannij bitvi korolya bulo smertelno poraneno 6 16 listopada 1632 roku Odruzhenij iz Mariyeyu Eleonoroyu Branderburzkoyu Gustav mav dvoh dochok Hristinu yaka v shestirichnomu vici zajnyala shvedskij prestol i Hristinu Avgustu PidsumkiGustav reformuvav shvedsku ekonomiku armiyu ta derzhavne upravlinnya dav Shvedskij imperiyi impuls do progresu i peretvoriv yiyi na pershoklasnu derzhavu Sejm pri Gustavi stav postijno funkcionuyuchim vin sprostiv podatkovu sistemu uklav torgovelni ugodi z Niderlandami Ispanskoyu imperiyeyu Korolivstvom Franciya ta Moskovskim carstvom vidnoviv Upsalskij universitet i zasnuvav universitet u Tartu vidkriv bagato shkil zokrema najdavnishu postijno diyuchu shkolu Estoniyi Gimnaziyu Gustava Adolfa Tallinna PrimitkiGustav II Adolf 1917 d Track Q379406d Track Q1724971PosilannyaPoperednik Karl IX Vaza Korol Shveciyi 1611 1632 Nastupnik Hristina I