Великі Бе́реги — село в Україні, у Закарпатській області, Берегівському районі, центр Великоберезької громади.
село Великі Береги | |
---|---|
Країна | |
Область | Закарпатська область |
Район | Берегівський район |
Рада | Великоберезька громада |
Код КАТОТТГ | UA21020050010014056 |
Основні дані | |
Засноване | 1214 |
Перша згадка | 1214 (810 років) |
Населення | 2766 |
Площа | 5,5 км² |
Густота населення | 461,82 осіб/км² |
Поштовий індекс | 90242 |
Телефонний код | +380 03141 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°13′53″ пн. ш. 22°45′01″ сх. д. / 48.23139° пн. ш. 22.75028° сх. д.Координати: 48°13′53″ пн. ш. 22°45′01″ сх. д. / 48.23139° пн. ш. 22.75028° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 126 м |
Місцева влада | |
Адреса ради | 90242 с. Великі Береги, вул.ІІ. Ференца Раковці, 41 |
Карта | |
![]() ![]() Великі Береги | |
![]() ![]() Великі Береги | |
Мапа | |
|
Його назва походить від угорського іменника - ліс, підлісок
Сучасність
Тут при місцевій школі діє Музей ткацтва. Прекрасна колекція давніх вишивок на домотканому полотні. На базі школи діють секції ДЮСШ Берегівського району з гандболу (дівчат)яку веде Брековські І.,з футболу, яку веде Чегіль О.При школі діє футбольний клуб «Талісман»(керівник Чегіль О.), чемпіон ДЮФЛ Закарпаття 2010 року, переможець ряду дитячих міжнародних футбольних турнірів. В школі створена перша в Україні секція з велосипелного спорту в залі(тренера Гейці Т.,Гейці-Терещук Н.). Ці спортсмени неодноразово беруть участь у чемпіонатах світу, Європи і вже посіли четверте і п'яте місце на таких серйозних змаганнях. А на міжнародних змаганнях в Угорщині, Німеччині займають призові місця.
За селом знаходяться два озера з облаштованою зоною для відпочинку та рибальства.
Історія
Форпост Берегвар — одне із самих маловідомих і маловивчених укріплень Закарпаття. Згадки про нього дуже рідкісні, ніяких описів не збереглося, лише окремі угорські дослідники, спираючись на якісь маловідомі джерела, скупо відзначають факт існування цього укріплення. Воно відоме під назвами «Берегвар» («Beregvár»), тобто «Берег» + «вар» («vár» — у перекладі з угорської «замок / фортеця»). Рідше згадується назва «Нодьберегі вар» («Nagyberegi vár»), яке перекладають як «Велика Бережська фортеця».
Кінець 12 століття. Ймовірно, у цей період на території майбутнього села Великі Береги виникло перше поселення. Колись у цій місцевості знаходилося заболочене озеро Чорний Мочар (осушено в новий час), на березі якого піднімалися невеликі пагорби. Цей горбистий берег на кордоні з болотистою місцевістю був обраний для будівництва населеного пункту.
Інформації про початковий етап зведення укріплень немає. Форпост, ймовірно, звели в районі нинішнього села Великі Береги, на правому березі річки Боржави (притока Тиси).
1214. Перша письмова згадка Берегів, які на той час перетворилися в досить великий населений пункт.
1241. В ході руйнівної татаро-монгольської навали Батия Береги були зруйновані, але судячи з усього, поселення швидко відродилося.
У 1241 році південніше Берегів монголо-татарами був знищений так званий Боржавський замок у селі Вари, де знаходився центр Боржавського комітату. Різке зниження значення Боржавського замку сприятливо позначилося на Берегвар, оскільки саме сюди був зміщений центр комітату. Таким чином, замок деякий час слугував центром невеликій області угорського королівства, а сам комітат отримав нову назву — «Берег».
1261. У Берегах будується (або відновлюється?) Замок. Можна припустити, що фортифікації Берегвар були представлені земляними валами та дерев'яними укріпленнями. У цьому ж році король Угорщини Бейла IV (1206—1270) подарував Бережський комітат разом зі «… всіма селами, лісами, людьми, звірами і водами» католицькій церковній єпархії, центром якої було місто Егер (Угорщина).
1271. Центр Березького комітату переноситься в місто Лампертсас (нині — Берегово), що знаходиться за 7-8 кілометрів на південний захід від Берегвар. Письмові джерела епохи середньовіччя мовчать про долю замку Берег, що, можливо, пояснюється його раннім зникненням. Замок, зниклий невідомо коли за нез'ясованих обставин, імовірно, більше не відновлювався.
14 століття. Починаючи з цього періоду поселення відомо в статусі містечка Березького комітату, значення Берегів як церковного і адміністративного центру зростає.
1397. Береги згадуються в грамоті як «містечко».
Кінець 14 століття. Береги, у числі інших великих земельних володінь Закарпаття, були подаровані угорським королем своєму родичу — могутньому подільському князю Федору Корятовичу.
1566. Турецькі війська, які проходили через північно-східні землі угорського королівства, цілком зруйнували і спустошили Береги. Практично всі будівлі містечка були спалені, 90 сімей були вивезені в рабство. З усього населення уціліло лише 15 сімей.
1567. Цим роком датується найраніше з відомих печатка із зображенням гербу містечка у вигляді бичачої голови.
1590. Містечко розорили війська князя Трансільванії кардинала Андраша Баторі.
1633. Береги переходять під владу трансільванського князівського роду Ракоці.
Середина 17 століття. У 1656—1657 роках трансільванський князь Дьордь II Ракоці (1621—1660) виступив як союзник шведського короля Карла XI і Богдана Хмельницького проти Речі Посполитої. Однак Трансильванське військо було розбите поляками, які після здобутої перемоги вдерлися на Закарпатті, зруйнувавши і спустошивши безліч сіл і містечок. Село Береги в 1567 році сильно постраждало під час польського карального походу.
У XIX ст. — містечко Надтисянського повіту Березького комітату.
Наші дні. Місцезнаходження замку невідомо, ймовірно, над рівнем землі від укріплень і будівель комплексу нічого не збереглося. Нині назву «Берегвар» найчастіше асоціюють з аналогічною назвою урочища в районі села Чинадієво, де знаходиться знаменитий палац графів Шенборнів, зведений в 19-му столітті.
Село Великі Береги колись мало шанс отримати статус великого міста, адже вже 800 років тому стало центром Березької жупи. Однак не судилося — за Австро-Угорської імперії адміністративний центр перемістився в Берегово. Натомість Великі Береги (Nagybereg) офіційно вважалися торговим містечком Надтисянського округу (повіту) Березького комітату; у 1904 році було офіційно затверджено герб містечка з зображенням чорної бичачої голови зі срібними рогами на червоному тлі (вперше цей герб з'явився на печатці місцевої ратуші ще 1567 року). Утім, цей населений пункт саме сьогодні отримав новий шанс на відродження і розвивається досить стрімко. Достатньо тут і різних цікавих архітектурних споруд — церкви, старовинний млин. Є і винороби з власними пивницями. Але найбільше уваги приділяється вихованню молоді. За сприяння реформатської церкви будується сучасне нове приміщення гуманітарного ліцею, при загальноосвітній школі створений відомий уже по всій Україні та навіть Європі гурток велоеквілібристики, а ще — шкільний музей ткацтва. Саме при останньому діє гурток, де зберігають унікальні секрети ручної справи, що передавалися із покоління в покоління.
Архітектурні пам'ятки
Реформатський храм
Найдавнішою спорудою села є реформатська церква. В якості католицького храму вона була побудована в 1335 р., перебудована в 1405 та 1554 рр. (вдруге вже в якості реформатської). Під час нападу польського війська князя Любомирського в 1657 р. храм був зруйнований, відбудований через три роки. Подальші перебудови та реконструкції відбулися в 1749, 1817, 1824 та 1869 рр. Попри численні видозміни, в обліку церкви збереглися готичні мотиви.
Дух готики збережений в перекритті нефу зального типу та апсиди реберними готичними зводами, розписаними у XVIII ст. і прикрашеним орнаментом ренесансних форм. В якості «готичного храму» церква включена в перелік Пам'яток архітектури місцевого значення.
В околицях села Береги у 1329 р. згадується також католицький монастир «Малий Берег», що був зруйнований у 1554 р. під час воєн з протестантами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTHlWRU1DVTVNaTRsUkRBbE9URWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWpNbFJEQWxRamhmTFY4bFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREVsT0RRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXhKVGcySlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpCSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1RJdUpVUXdKVGt4SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSXpKVVF3SlVJNFh5MWZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVReEpUZzBKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkRKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdYeVZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Гімназія
збудована в 1895 році саме як освітня установа (гімназія). Сьогодні тут розмістився гуманітарно-природничий ліцей, який фінансується виключно реформаторською церквою. Тут угорською мовою навчаються понад сімдесят старшокласників. Про високий рівень цього сільського ліцею (98 % його випускників поступають у виші) знають і в Берегові, і в районі. Діти по буднях живуть у гуртожитках, одним з них (хлоп'ячим) виступає будівля колишньої лікарні, вочевидь, ще чеської доби. Ліцей узяв це занедбане приміщення в оренду на 10 років, і термін її сходить. У селі є бажання відродити лікарню. Тому за кошти іноземних (наразі британських) спонсорів поруч із старовинною будівлею будуються нові гуртожитки для учнів. Нові споруди органічно вписуються в ансамбль, не псуючи вигляду палацу. Внутрішнє оздоблення вже не відновити — багато років тут розміщався «Ідеологічний центр колгоспу ім. Леніна» (сільський клуб плюс центр агітпропу для селян).
Млин
Знаходиться по дорозі на відоме озеро Береги (Берегі-то), неподалік від полотна вузькоколійки. Це цікавий взірець промислової архітектури чехословацької доби, орієнтовно 1930-з років.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkppTHlWRU1DVTVNaTVmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJekpVUXdKVUk0WHkxZkpVUXdKVUpESlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVEl1WHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDT0Y4dFh5VkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNRaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
В Великих Берегах збереглась велика кількість стародавніх (кінця ХІХ - першої половини ХХ ст.) будинків в угорському стилі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhsTHlWRU1DVTVNaTVmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJekpVUXdKVUk0WHkxZkpVUXdKVUl4SlVReEpUZ3pKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVEl1WHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDT0Y4dFh5VkVNQ1ZDTVNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0M1cWNHYz0uanBn.jpg)
При в’їзді до села зі сторони Берегова знаходиться нині недіюче, але доглянуте та відгороджене парканом єврейське кладовище.
На християнському кладовищі встановлено меморіальний пам’ятник на честь загиблих під час сталінської депортації.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0yTHlWRU1DVTVNaTRsUkRBbE9URWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWpNbFJEQWxRamhmTFY4bFJERWxPVFFsUkRBbFFqSWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFqa2xSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpWZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzVKVVF3SlVJMUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1RJdUpVUXdKVGt4SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSXpKVVF3SlVJNFh5MWZKVVF4SlRrMEpVUXdKVUl5SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMUpVUXdKVUk1SlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTFYeVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0T1NWRU1DVkNOUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Перший фестиваль ручного ткацтва
Можливо, саме завдяки цьому пришкільному гуртку та його незмінному керівникові Маріанні Профус вдалося зберегти і славу села. Колись без домотканого рушника з вишивкою не обходилося жодне свято — релігійне, весілля чи ювілейна дата. Нині міські жителі про ці традиції може і не пам’ятають, а на селі такі «дрібниці» досі мають велике значення. Принаймні у Великих Берегах, де у ці теплі вересневі дні відбувся І-ий фестиваль ткацької справи.
У наметах ткалі на старовинних дерев'яних верстатах розпочали свою звичну роботу. Все дуже нагадувало гру на музичному інструменті — фортепіано. Риплять кросна, вправно бігає «човник», руки час від часу здіймаються у повітря, а ноги вчасно натискають на спеціальні клавіші. Ткалі вбрані у народні угорські костюми. Приємно відзначити, що більшість із них — це 17-18-річні дівчата, які лише закінчили навчання. Дуже зосереджені на своїй роботі, вони ще й мали час для того, аби відповідати на запитання гостей-туристів.
Ідея провести такий фестиваль належить голові села Марті Чок. «Березьке ткацтво відоме далеко за межами області, — розповідає вона. — А наше село завжди було центром цієї майстерної справи. Дуже добре, що в сільській школі зберігають давні традиції. Не можу сказати, що для людей це неабиякий бізнес. Але однозначно: своїми майстринями ми пишаємося, вони примножують славу Великих Берегів».
На фестиваль приїхало чимало туристів з Угорщини, причому дехто на поїзді «Карпат-Експрес» — селом пролягає вузькоколійка. Колись потяг тут курсував щодня за маршрутом Берегово-Кушниця. «Нині цей маршрут планують відновити, — каже Марта Чок, — і не лише на свята. Думаємо, що зможемо організувати, аби туристи відвідали і село, і нашу школу, і музей ткацтва».
Робочі музейні експонати
"Ці три верстати ми привезли зі шкільного музею, — розповідає Маріанна Профус, яка вже 30 років викладає ткацьку справу. — Учениці з радістю погодилися продемонструвати власні вміння. Також приїхали зі своїми роботами мої друзі, як-от Ґізелла Товт із Нового Села. Привезли зі школи музейні експонати, які не продаються. Це те, що вдалося розшукати у бабусиних скриньках. Таким чином ми показуємо, як ткали рушники сто і більше років тому. А це — екзаменаційні роботи наших учнів (показує. — Авт.). Вони також не для продажу — з ними їздимо на виставки. Нещодавно приїхали з угорського Солноку. Цього року вже експонували роботи в Ужгороді та Берегові, на черзі — «Тур'євроцентр».
Цікаво, що «найновішим» верстатам уже понад 30 років. Адже у 1979-му, коли у Великих Берегах при колгоспі ввели ткацьку справу, декілька з них було виготовлено майстрами на замовлення. У пришкільному музеї зберігається й раритетний верстат, якому близько 120 років. «Сьогодні, на жаль, таких майстрів майже не залишилося, — каже Маріанна Профус. — Тому бережемо кожен верстат як зіницю ока».
Щороку в гуртку займається по 10-15 дітей. Але наступного року буде всього чотири випускниці. «Адже якщо саму техніку може освоїти практично кожен, проте не всі мають належне терпіння, не всім це мистецтво припадає до душі. Тому, аби зробити якісну річ, потрібно докласти дуже багато зусиль».
Спочатку дівчата займаються бахромою, потім переходять до вишивки і лише тоді беруться за ткацьку справу. В основному виготовляють рушники, наволочки, скатертини. Адже максимальна ширина кросен — 60 сантиметрів. Тому сорочки-вишиванки на верстатах не роблять. Для цього потрібна й натуральна нитка — з бавовни, коноплі, льону. А сировина нині дуже дорога. «Треба близько 40 метрів ниток лише на один верстат, — каже майстриня. — Тому весь час шукаємо спонсорів, звертаємося до різних організацій, аби допомагали нам, не дали занепасти нашій унікальній справі. Останній грант отримали через спілку угорських учителів. Отже, на наступний рік нитками ми забезпечені».
Про подібні музеї ткацтва в Україні інформації немає. На жаль, заклад не працює щодня, отже туристам слід домовлятися наперед. Однак є можливість побачити, як трудяться ткалі в домашніх умовах, де можна і купити вироби, і спробувати своє вміння. Зокрема, нещодавно у село приїхали жінки із Житомира, які випадково почули про цей музей.
«Не можу сказати, що мої учениці у дорослому житті зароблятимуть ткацтвом великі гроші, — каже Маріанна Профус. — Це швидше захоплення у вільний від роботи час. З іншого боку, замовлень мають удосталь. Бо кожен у селі хоче мати такий подарунок — особливо на свята, скажімо на весілля. В угорському селі домотканий рушник чи скатертина — обов'язковий елемент побуту». На фестивалі показували ще одну цікаву річ — як із сухого кукурудзяного листя плетуть традиційні угорські іграшки. «Такі фігурки були популярними у старі часи, бо інших забав для дітей не існувало», — каже Жужанна Райплик, учителька молодших
Село змінюється за свої ж гроші
Під час фестивалю провели ще й конкурс краси серед наймолодших — на сцені кружляли маленькі янголята у бальних сукнях. Голова села Марта Чок продовжує розповідь: «За останні два роки нам вдалося відновити Будинок культури (в першу чергу, зробили новий дах), провести ремонт у дитячому садку, де замінили вікна. І все це завдяки власним надходженням до бюджету. Адже у сільській раді нині зареєстровані 174 підприємці, які вчасно сплачують податки. Причому, це не лише заклади торгівлі. Маємо і цегельний завод, і спільне підприємство „Хох-Берег“, де шиють рукавички для спортсменів, будівельні та сільськогосподарські фірми. До кожного особисто маю свій підхід — заохочую, як умію».
У найближчих планах — завершити будівництво нового корпусу ліцею. Тоді сільська амбулаторія переселиться у будівлю ліцею, натомість сільська рада має перейти у приміщення амбулаторії. Крім того, сільрада виграла державний тендер на ремонт доріг комунального значення, а це близько півмільйона гривень. Тож дві вулиці вже цього року заплановано покрити асфальтом. Марта Карлівна вважає, що у села Великі Береги — велике майбутнє. За Австро-Угорщини воно навіть отримало статус містечка, однак після революційних подій 1703 року стало занепадати через непомірні податки для населення. Лише тепер отримали шанс для всебічного розвитку. Хоча це і досить сміливе припущення, але, можливо, вже через кілька років на мапі Закарпаття з'явиться нове місто з назвою Великі Береги.
А з фестивалю поїхали додому трохи розчарованими лише гості з Івано-Франківщини, які привезли з Яремчі та Космача українські вишиванки. Практично жодної не продали. Слід зауважити, що і ціни на них починалися аж із 400 гривень. Звичайно ж, ручна робота коштує дорого. Але вироби майстринь із Великих Берегів набагато дешевші. А тут уже нічого не вдієш — конкуренція.
Присілки
Лонгодар
Лонгодар - колишнє село в Україні, в Закарпатській області.
Обєднане з селом Великі Береги
Згадки: 1401: Langadaar, 1405: Langadar, 1421: Longodar
Озеро «Берегі то»
Озеро поблизу села Великі Береги, що знаходиться у Берегівському районі віднедавна стало ще одним місцем для літнього відпочинку громадян. Раніше ця водойма використовувалась суто для риболовлі. А кілька років тому, територію коло озера вичистили, з одного боку озера зробили бесідки та спеціальні місця для розпалювання вогнища. Також, по обидва боки озера можна розкладати намети і відпочивати чи жити тут хоч ціле літо. Варто зазначити, що одна з сторін озера, де саме і розташований пляж для купання, і де зазвичай відпочивальники чи туристи розкладають свої намети знаходиться ліс. Так що тут можна знайти такий бажаний для когось тіньок. Також тут побудовані будиночки для відпочивальників, які здаються щодобово. Усі вони одного типу. У кожному є по 2 ліжка та холодильник. На вулиці, для тих, хто орендує будиночки, бесідки надаються до послуг безкоштовно.
При в'їзді до території озера є місце для стоянки, під охороною. Також тут є бар, і невеличкий зоопарк. Тут є павліни, страуси
Відпочинок біля озера платний. Вхід — 5 гривень з людини за добу. За один намет потрібно заплатити 15 гривень/добу, Стоянка автомобіля — 10 гривень/доба, Оренда бесідки — 40 грн./добу.
Можна тут і порибалити. Ціна — 40 гривень/3 спінінги чи вудки. Ціна будиночку на 2 спальних місця у 2011 році становила 200 грн./добу.
Окрім цього, щороку навесні, тут проходить все обласний фестиваль риболовлі, де змагають рибаки, а потім варять уху і частують смачним закарпатським вином чи домашніми наливками чи горілкою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZoTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ015VkVNU1U1TmkwbFJEQWxRVElsUkRBbFFrVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNVNU1TVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTXlWRU1TVTVOaTBsUkRBbFFUSWxSREFsUWtVdWFuQm4uanBn.jpg)
Болото Сернє
Болото Сернє — водно-болотне угіддя, яке було величезними в Закарпатті, сьогодні на території колишнього Березького комітату в Угорському королівстві . Болото в історичні часи займало 100—120 квадратних кілометрів, осушування почалося в середині 19 століття, і до цих пір не завершене. Болото Сернє в середині 19 століття займало понад 150 000 акрів на площині між селами Гать, Дерцен, Макарово, Нове Село, Великі Берги, Яноші, Косонь, Гетен, Велика Добронь, Зняцево і Великі Лучки . Центром болотистої місцевості було Велике озеро або Гатьське озеро на північно-західній частині якої знаходиться село Гать . Ім'я отримало на початку 19 століття від річки Серне. .
Дегустаційний зал «Урста»
На території села знаходиться винний дегустаційний зал. Зал має назву «Урста» від прізвища, що носить його власник та винороб Іван Урста. Урста Іван Іванович — винороб, дегустатор. Дегустаційні зали: великий розрахований на 26 осіб, малий — на 6-10 чоловік. Для дегустування гостям пропонується 5 сортів вина — білі і червоні.
Іван Урста є переможцем щорічного фестивалю «Червене вино» у 2012 році. «Червене вино» — щорічний найбільший та найпопулярніший закарпатський винний фестиваль, на який з'їзджаються люди з усієї України та з-за кордону.
Спорт
Велосипедний спорт у залі
Кататися, стоячи на кермі, крутити педалі руками, виконувати різноманітні акробатичні фігури в повітрі — всі ці трюки стають реальними завдяки техніці велосипедного спорту в залі. У світі це далеко не новий вид спорту. В Німеччині, Чехії, Франції він має столітню історію і його розвиток активно підтримується. Україна ж донедавна до цього спорту причетна не була. Але нині нашій області є чим пишатися, адже єдиний його осередок розміщений саме в нашому краї — в с Великі Береги Берегівського району. Подібного немає більше ніде в Україні, і навіть у Росії, Білорусі, Молдавії. У 2000 році директору Великоберезької школи Гейці Тихомиру Тихомировичу зателефонували з Угорщини і запропонували співпрацю. Справа в тому, що для них так само було в новинку займатися велоспортом, і тому існувала потреба й інтерес розповсюджувати його далі. А оскільки так вийшло, що сам Тихомир Тихомирович тренер широкого профілю, і його спеціалізація — легка атлетика, то пропозиція спробувати розвивати цей спорт на Закарпатті його, звичайно, зацікавила. Тоді ж вони прийняли гостей з Німеччини та Угорщини, всього18 чоловік. Вони зробили показовий виступ, подарували 4 велосипеди і запросили тренера на тренерські курси до Угорщини. Вони погодились, бо дітям дуже сподобався виступ, у багатьох навіть виникло бажання займатися на професійному рівні. Тихомир Тихомирович поїхав туди разом з дружиною, яка теж тренує, і сином. Головний секретар велосипедного спорту в залі Ганс Борн порадив їм як новій країні в цьому виді спорту взяти участь у чемпіонаті світу. Тоді вони навіть своїх костюмів не мали, але повернулися зі змагання з чітким розумінням того, як потрібно працювати для гідного результату. І вже з січня почали активно займатися, одразу відкрили групу при школі. Спочатку вона складалася з 12 чоловік, а зараз у них уже 30 дітей. Для того, аби почати займатися велоспортом необхідно, щоб координація була хороша і, звичайно, базова фізична підготовка. Втім, якщо дитина здібна, то її можна всьому навчити. Зараз вони займаються з трьома групами з 4 по 11 клас тричі на тиждень. І вже побували на змаганнях в Австрії, Німеччині, Франції, Словаччині, Угорщині. Щороку організовують чемпіонати України. Якщо нас запрошують на показові виступи — обов'язково їдемо. Ось так потрохи і набирають досвіду та нових знань. У 2006 році учні школи Андрій Фізаші та Степан Гейці посіли 6 місце на чемпіонаті Європи в Австрії та отримали звання кандидатів у майстри спорту. Георгій Боднар та Роланд Кочі стали сьомими на чемпіонаті Європи у Франції. Крім того, учні неодноразово перемагали на чемпіонатах Угорщини — у 2003-му взяли всі три призові сходинки. Зараз майже весь тягар лежить на батьках. Оскільки велоспорт у залі ще не є олімпійським видом, то й фінансування від столиці вони не отримують. Втім, частково допомагають район та область, коли покривають добові витрати. А в Європі вони не маленькі — мінімум 50 евро на добу потрібно на харчування однієї дитини, 25-35 євро — на ночівлю. Але візи, транспортні видатки — без батьків тут не обійтися. Крім того, цей вид спорту досить дорогий. Хороший велосипед коштує 1000—1500 євро, і їх в Україні не виготовляють. Технічно їх майже повністю забезпечують іноземні спонсори. Через те, що у школи немає належної матеріально-технічної бази, вони тренуються лише з школярами. Якби подібних гуртків в Україні було більше, це гарантувало б конкуренцію між спортсменами і викликало б у дітей ще більший азарт. Хоча їхні вихованці вже починають поширювати цей спорт у Дрогобичі, Львові, а в майбутньому, сподіваємось, і в Івано-Франківську. По-друге, прикро те, що Китай, Малайзія, Гонконг можуть дозволити собі запрошувати тренерів із Німеччини, а вони — єдина країна у цьому виді спорту, що займається без наставників. До них приїжджають на рік два рази, побудуть тиждень — і знову їдуть. Тому тренують, виходячи зі свого викладацького досвіду. Коли вони тільки починали працювати, були такі елементи, що, думали, ніколи їх не зможуть повторити. Але зараз виконують майже всі вправи з кваліфікаційної книги. Крім того, діти з таким натхненням повертаються зі змагань, набираються такої кількості вражень, що позбавляти їх цього задоволення було б просто несправедливо. Спорт не тільки дає їм можливість подорожувати, але й робить їх впевненішими, самостійними, забезпечує гарний настрій і розвиває силу волі. І тому дуже хочеться, щоб вони не стояли на місці, аби було невпинне зростання, адже це справді дуже красивий вид спорту, який вартий того, аби ним цікавилися. Спортсмени Крістіан Гей та Алекс Кучера у парних виступах вибороли ІІІ місце на чемпіонаті Європи серед юніорів. Чемпіонат проходив з 3 по 4 червня 2011 року в Австрії. У чемпіонаті взяли участь спортсмени із 13 країн Європи. Україну представляли спортсмени: Аннамарія Балега, Крістіан Гей та Алекс Кучера. Пари з Німеччини та Чехії випередили Крістіана Гей та Алекса Кучера, посівши відповідно перше та друге місця у парних виступах. В одинарних виступах Апекс Кучера зайняв 12 місце, Крістіан Гей — 14 місце, а Аннамарія Балега — 17 місце.
Туристичні місця
- Музей ткацтва
- два озера з облаштованою зоною для відпочинку та рибальства
- Форпост Берегвар
- гурток велоеквілібристики
- храм вона була побудована в 1335 р
- млин
- полотно вузькоколійки
- єврейське кладовище.
- меморіальний пам’ятник на честь загиблих під час сталінської депортації
- В околицях села Береги у 1329 р. згадується також католицький монастир «Малий Берег», що був зруйнований у 1554
- Болото Сернє — водно-болотне угіддя
Відомі люди
Магда Фюзеші (Великі Береги, 3 травня 1952 -) - поет і письменниця.
Посилання
- Великі Береги — Інформаційно-пізнавальний портал | Закарпатська область у складі УРСР [ 22 лютого 2020 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Закарпатська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР.)
- Великі Береги славетні селянськими будинками, ткацтвом, вином та озером [ 19 січня 2019 у Wayback Machine.]
- «Архітектурні, історичні та природні цінності Берегівщини»
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Veliki Be regi selo v Ukrayini u Zakarpatskij oblasti Beregivskomu rajoni centr Velikoberezkoyi gromadi selo Veliki Beregi Krayina Ukrayina Oblast Zakarpatska oblast Rajon Beregivskij rajon Rada Velikoberezka gromada Kod KATOTTG UA21020050010014056 Osnovni dani Zasnovane 1214 Persha zgadka 1214 810 rokiv Naselennya 2766 Plosha 5 5 km Gustota naselennya 461 82 osib km Poshtovij indeks 90242 Telefonnij kod 380 03141 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 13 53 pn sh 22 45 01 sh d 48 23139 pn sh 22 75028 sh d 48 23139 22 75028 Koordinati 48 13 53 pn sh 22 45 01 sh d 48 23139 pn sh 22 75028 sh d 48 23139 22 75028 Serednya visota nad rivnem morya 126 m Misceva vlada Adresa radi 90242 s Veliki Beregi vul II Ferenca Rakovci 41 Karta Veliki Beregi Veliki Beregi Mapa Veliki Beregi u Vikishovishi Jogo nazva pohodit vid ugorskogo imennika lis pidlisokSuchasnistTut pri miscevij shkoli diye Muzej tkactva Prekrasna kolekciya davnih vishivok na domotkanomu polotni Na bazi shkoli diyut sekciyi DYuSSh Beregivskogo rajonu z gandbolu divchat yaku vede Brekovski I z futbolu yaku vede Chegil O Pri shkoli diye futbolnij klub Talisman kerivnik Chegil O chempion DYuFL Zakarpattya 2010 roku peremozhec ryadu dityachih mizhnarodnih futbolnih turniriv V shkoli stvorena persha v Ukrayini sekciya z velosipelnogo sportu v zali trenera Gejci T Gejci Tereshuk N Ci sportsmeni neodnorazovo berut uchast u chempionatah svitu Yevropi i vzhe posili chetverte i p yate misce na takih serjoznih zmagannyah A na mizhnarodnih zmagannyah v Ugorshini Nimechchini zajmayut prizovi miscya Za selom znahodyatsya dva ozera z oblashtovanoyu zonoyu dlya vidpochinku ta ribalstva IstoriyaForpost Beregvar odne iz samih malovidomih i malovivchenih ukriplen Zakarpattya Zgadki pro nogo duzhe ridkisni niyakih opisiv ne zbereglosya lishe okremi ugorski doslidniki spirayuchis na yakis malovidomi dzherela skupo vidznachayut fakt isnuvannya cogo ukriplennya Vono vidome pid nazvami Beregvar Beregvar tobto Bereg var var u perekladi z ugorskoyi zamok fortecya Ridshe zgaduyetsya nazva Nodberegi var Nagyberegi var yake perekladayut yak Velika Berezhska fortecya Kinec 12 stolittya Jmovirno u cej period na teritoriyi majbutnogo sela Veliki Beregi viniklo pershe poselennya Kolis u cij miscevosti znahodilosya zabolochene ozero Chornij Mochar osusheno v novij chas na berezi yakogo pidnimalisya neveliki pagorbi Cej gorbistij bereg na kordoni z bolotistoyu miscevistyu buv obranij dlya budivnictva naselenogo punktu Informaciyi pro pochatkovij etap zvedennya ukriplen nemaye Forpost jmovirno zveli v rajoni ninishnogo sela Veliki Beregi na pravomu berezi richki Borzhavi pritoka Tisi 1214 Persha pismova zgadka Beregiv yaki na toj chas peretvorilisya v dosit velikij naselenij punkt 1241 V hodi rujnivnoyi tataro mongolskoyi navali Batiya Beregi buli zrujnovani ale sudyachi z usogo poselennya shvidko vidrodilosya U 1241 roci pivdennishe Beregiv mongolo tatarami buv znishenij tak zvanij Borzhavskij zamok u seli Vari de znahodivsya centr Borzhavskogo komitatu Rizke znizhennya znachennya Borzhavskogo zamku spriyatlivo poznachilosya na Beregvar oskilki same syudi buv zmishenij centr komitatu Takim chinom zamok deyakij chas sluguvav centrom nevelikij oblasti ugorskogo korolivstva a sam komitat otrimav novu nazvu Bereg 1261 U Beregah buduyetsya abo vidnovlyuyetsya Zamok Mozhna pripustiti sho fortifikaciyi Beregvar buli predstavleni zemlyanimi valami ta derev yanimi ukriplennyami U comu zh roci korol Ugorshini Bejla IV 1206 1270 podaruvav Berezhskij komitat razom zi vsima selami lisami lyudmi zvirami i vodami katolickij cerkovnij yeparhiyi centrom yakoyi bulo misto Eger Ugorshina 1271 Centr Berezkogo komitatu perenositsya v misto Lampertsas nini Beregovo sho znahoditsya za 7 8 kilometriv na pivdennij zahid vid Beregvar Pismovi dzherela epohi serednovichchya movchat pro dolyu zamku Bereg sho mozhlivo poyasnyuyetsya jogo rannim zniknennyam Zamok zniklij nevidomo koli za nez yasovanih obstavin imovirno bilshe ne vidnovlyuvavsya 14 stolittya Pochinayuchi z cogo periodu poselennya vidomo v statusi mistechka Berezkogo komitatu znachennya Beregiv yak cerkovnogo i administrativnogo centru zrostaye 1397 Beregi zgaduyutsya v gramoti yak mistechko Kinec 14 stolittya Beregi u chisli inshih velikih zemelnih volodin Zakarpattya buli podarovani ugorskim korolem svoyemu rodichu mogutnomu podilskomu knyazyu Fedoru Koryatovichu 1566 Turecki vijska yaki prohodili cherez pivnichno shidni zemli ugorskogo korolivstva cilkom zrujnuvali i spustoshili Beregi Praktichno vsi budivli mistechka buli spaleni 90 simej buli vivezeni v rabstvo Z usogo naselennya ucililo lishe 15 simej 1567 Cim rokom datuyetsya najranishe z vidomih pechatka iz zobrazhennyam gerbu mistechka u viglyadi bichachoyi golovi 1590 Mistechko rozorili vijska knyazya Transilvaniyi kardinala Andrasha Batori 1633 Beregi perehodyat pid vladu transilvanskogo knyazivskogo rodu Rakoci Seredina 17 stolittya U 1656 1657 rokah transilvanskij knyaz Dord II Rakoci 1621 1660 vistupiv yak soyuznik shvedskogo korolya Karla XI i Bogdana Hmelnickogo proti Rechi Pospolitoyi Odnak Transilvanske vijsko bulo rozbite polyakami yaki pislya zdobutoyi peremogi vderlisya na Zakarpatti zrujnuvavshi i spustoshivshi bezlich sil i mistechok Selo Beregi v 1567 roci silno postrazhdalo pid chas polskogo karalnogo pohodu U XIX st mistechko Nadtisyanskogo povitu Berezkogo komitatu Nashi dni Misceznahodzhennya zamku nevidomo jmovirno nad rivnem zemli vid ukriplen i budivel kompleksu nichogo ne zbereglosya Nini nazvu Beregvar najchastishe asociyuyut z analogichnoyu nazvoyu urochisha v rajoni sela Chinadiyevo de znahoditsya znamenitij palac grafiv Shenborniv zvedenij v 19 mu stolitti Selo Veliki Beregi kolis malo shans otrimati status velikogo mista adzhe vzhe 800 rokiv tomu stalo centrom Berezkoyi zhupi Odnak ne sudilosya za Avstro Ugorskoyi imperiyi administrativnij centr peremistivsya v Beregovo Natomist Veliki Beregi Nagybereg oficijno vvazhalisya torgovim mistechkom Nadtisyanskogo okrugu povitu Berezkogo komitatu u 1904 roci bulo oficijno zatverdzheno gerb mistechka z zobrazhennyam chornoyi bichachoyi golovi zi sribnimi rogami na chervonomu tli vpershe cej gerb z yavivsya na pechatci miscevoyi ratushi she 1567 roku Utim cej naselenij punkt same sogodni otrimav novij shans na vidrodzhennya i rozvivayetsya dosit strimko Dostatno tut i riznih cikavih arhitekturnih sporud cerkvi starovinnij mlin Ye i vinorobi z vlasnimi pivnicyami Ale najbilshe uvagi pridilyayetsya vihovannyu molodi Za spriyannya reformatskoyi cerkvi buduyetsya suchasne nove primishennya gumanitarnogo liceyu pri zagalnoosvitnij shkoli stvorenij vidomij uzhe po vsij Ukrayini ta navit Yevropi gurtok veloekvilibristiki a she shkilnij muzej tkactva Same pri ostannomu diye gurtok de zberigayut unikalni sekreti ruchnoyi spravi sho peredavalisya iz pokolinnya v pokolinnya Arhitekturni pam yatki Reformatskij hram Najdavnishoyu sporudoyu sela ye reformatska cerkva V yakosti katolickogo hramu vona bula pobudovana v 1335 r perebudovana v 1405 ta 1554 rr vdruge vzhe v yakosti reformatskoyi Pid chas napadu polskogo vijska knyazya Lyubomirskogo v 1657 r hram buv zrujnovanij vidbudovanij cherez tri roki Podalshi perebudovi ta rekonstrukciyi vidbulisya v 1749 1817 1824 ta 1869 rr Popri chislenni vidozmini v obliku cerkvi zbereglisya gotichni motivi Duh gotiki zberezhenij v perekritti nefu zalnogo tipu ta apsidi rebernimi gotichnimi zvodami rozpisanimi u XVIII st i prikrashenim ornamentom renesansnih form V yakosti gotichnogo hramu cerkva vklyuchena v perelik Pam yatok arhitekturi miscevogo znachennya V okolicyah sela Beregi u 1329 r zgaduyetsya takozh katolickij monastir Malij Bereg sho buv zrujnovanij u 1554 r pid chas voyen z protestantami Reformatska cerkva v V Beregah Gimnaziya zbudovana v 1895 roci same yak osvitnya ustanova gimnaziya Sogodni tut rozmistivsya gumanitarno prirodnichij licej yakij finansuyetsya viklyuchno reformatorskoyu cerkvoyu Tut ugorskoyu movoyu navchayutsya ponad simdesyat starshoklasnikiv Pro visokij riven cogo silskogo liceyu 98 jogo vipusknikiv postupayut u vishi znayut i v Beregovi i v rajoni Diti po budnyah zhivut u gurtozhitkah odnim z nih hlop yachim vistupaye budivlya kolishnoyi likarni vochevid she cheskoyi dobi Licej uzyav ce zanedbane primishennya v orendu na 10 rokiv i termin yiyi shodit U seli ye bazhannya vidroditi likarnyu Tomu za koshti inozemnih narazi britanskih sponsoriv poruch iz starovinnoyu budivleyu buduyutsya novi gurtozhitki dlya uchniv Novi sporudi organichno vpisuyutsya v ansambl ne psuyuchi viglyadu palacu Vnutrishnye ozdoblennya vzhe ne vidnoviti bagato rokiv tut rozmishavsya Ideologichnij centr kolgospu im Lenina silskij klub plyus centr agitpropu dlya selyan Gumanitarno prirodnichij koledzh budivlya 1905 r Mlin Znahoditsya po dorozi na vidome ozero Beregi Beregi to nepodalik vid polotna vuzkokolijki Ce cikavij vzirec promislovoyi arhitekturi chehoslovackoyi dobi oriyentovno 1930 z rokiv Kolishnij parovij mlin 1920 1930 h rr V Velikih Beregah zbereglas velika kilkist starodavnih kincya HIH pershoyi polovini HH st budinkiv v ugorskomu stili Pri v yizdi do sela zi storoni Beregova znahoditsya nini nediyuche ale doglyanute ta vidgorodzhene parkanom yevrejske kladovishe Na hristiyanskomu kladovishi vstanovleno memorialnij pam yatnik na chest zagiblih pid chas stalinskoyi deportaciyi Stare yevrejske kladovishe Pershij festival ruchnogo tkactva Mozhlivo same zavdyaki comu prishkilnomu gurtku ta jogo nezminnomu kerivnikovi Marianni Profus vdalosya zberegti i slavu sela Kolis bez domotkanogo rushnika z vishivkoyu ne obhodilosya zhodne svyato religijne vesillya chi yuvilejna data Nini miski zhiteli pro ci tradiciyi mozhe i ne pam yatayut a na seli taki dribnici dosi mayut velike znachennya Prinajmni u Velikih Beregah de u ci tepli veresnevi dni vidbuvsya I ij festival tkackoyi spravi U nametah tkali na starovinnih derev yanih verstatah rozpochali svoyu zvichnu robotu Vse duzhe nagaduvalo gru na muzichnomu instrumenti fortepiano Riplyat krosna vpravno bigaye chovnik ruki chas vid chasu zdijmayutsya u povitrya a nogi vchasno natiskayut na specialni klavishi Tkali vbrani u narodni ugorski kostyumi Priyemno vidznachiti sho bilshist iz nih ce 17 18 richni divchata yaki lishe zakinchili navchannya Duzhe zoseredzheni na svoyij roboti voni she j mali chas dlya togo abi vidpovidati na zapitannya gostej turistiv Ideya provesti takij festival nalezhit golovi sela Marti Chok Berezke tkactvo vidome daleko za mezhami oblasti rozpovidaye vona A nashe selo zavzhdi bulo centrom ciyeyi majsternoyi spravi Duzhe dobre sho v silskij shkoli zberigayut davni tradiciyi Ne mozhu skazati sho dlya lyudej ce neabiyakij biznes Ale odnoznachno svoyimi majstrinyami mi pishayemosya voni primnozhuyut slavu Velikih Beregiv Na festival priyihalo chimalo turistiv z Ugorshini prichomu dehto na poyizdi Karpat Ekspres selom prolyagaye vuzkokolijka Kolis potyag tut kursuvav shodnya za marshrutom Beregovo Kushnicya Nini cej marshrut planuyut vidnoviti kazhe Marta Chok i ne lishe na svyata Dumayemo sho zmozhemo organizuvati abi turisti vidvidali i selo i nashu shkolu i muzej tkactva Robochi muzejni eksponati Ci tri verstati mi privezli zi shkilnogo muzeyu rozpovidaye Marianna Profus yaka vzhe 30 rokiv vikladaye tkacku spravu Uchenici z radistyu pogodilisya prodemonstruvati vlasni vminnya Takozh priyihali zi svoyimi robotami moyi druzi yak ot Gizella Tovt iz Novogo Sela Privezli zi shkoli muzejni eksponati yaki ne prodayutsya Ce te sho vdalosya rozshukati u babusinih skrinkah Takim chinom mi pokazuyemo yak tkali rushniki sto i bilshe rokiv tomu A ce ekzamenacijni roboti nashih uchniv pokazuye Avt Voni takozh ne dlya prodazhu z nimi yizdimo na vistavki Neshodavno priyihali z ugorskogo Solnoku Cogo roku vzhe eksponuvali roboti v Uzhgorodi ta Beregovi na cherzi Tur yevrocentr Cikavo sho najnovishim verstatam uzhe ponad 30 rokiv Adzhe u 1979 mu koli u Velikih Beregah pri kolgospi vveli tkacku spravu dekilka z nih bulo vigotovleno majstrami na zamovlennya U prishkilnomu muzeyi zberigayetsya j raritetnij verstat yakomu blizko 120 rokiv Sogodni na zhal takih majstriv majzhe ne zalishilosya kazhe Marianna Profus Tomu berezhemo kozhen verstat yak zinicyu oka Shoroku v gurtku zajmayetsya po 10 15 ditej Ale nastupnogo roku bude vsogo chotiri vipusknici Adzhe yaksho samu tehniku mozhe osvoyiti praktichno kozhen prote ne vsi mayut nalezhne terpinnya ne vsim ce mistectvo pripadaye do dushi Tomu abi zrobiti yakisnu rich potribno doklasti duzhe bagato zusil Spochatku divchata zajmayutsya bahromoyu potim perehodyat do vishivki i lishe todi berutsya za tkacku spravu V osnovnomu vigotovlyayut rushniki navolochki skatertini Adzhe maksimalna shirina krosen 60 santimetriv Tomu sorochki vishivanki na verstatah ne roblyat Dlya cogo potribna j naturalna nitka z bavovni konopli lonu A sirovina nini duzhe doroga Treba blizko 40 metriv nitok lishe na odin verstat kazhe majstrinya Tomu ves chas shukayemo sponsoriv zvertayemosya do riznih organizacij abi dopomagali nam ne dali zanepasti nashij unikalnij spravi Ostannij grant otrimali cherez spilku ugorskih uchiteliv Otzhe na nastupnij rik nitkami mi zabezpecheni Pro podibni muzeyi tkactva v Ukrayini informaciyi nemaye Na zhal zaklad ne pracyuye shodnya otzhe turistam slid domovlyatisya napered Odnak ye mozhlivist pobachiti yak trudyatsya tkali v domashnih umovah de mozhna i kupiti virobi i sprobuvati svoye vminnya Zokrema neshodavno u selo priyihali zhinki iz Zhitomira yaki vipadkovo pochuli pro cej muzej Ne mozhu skazati sho moyi uchenici u doroslomu zhitti zaroblyatimut tkactvom veliki groshi kazhe Marianna Profus Ce shvidshe zahoplennya u vilnij vid roboti chas Z inshogo boku zamovlen mayut udostal Bo kozhen u seli hoche mati takij podarunok osoblivo na svyata skazhimo na vesillya V ugorskomu seli domotkanij rushnik chi skatertina obov yazkovij element pobutu Na festivali pokazuvali she odnu cikavu rich yak iz suhogo kukurudzyanogo listya pletut tradicijni ugorski igrashki Taki figurki buli populyarnimi u stari chasi bo inshih zabav dlya ditej ne isnuvalo kazhe Zhuzhanna Rajplik uchitelka molodshih Selo zminyuyetsya za svoyi zh groshi Pid chas festivalyu proveli she j konkurs krasi sered najmolodshih na sceni kruzhlyali malenki yangolyata u balnih suknyah Golova sela Marta Chok prodovzhuye rozpovid Za ostanni dva roki nam vdalosya vidnoviti Budinok kulturi v pershu chergu zrobili novij dah provesti remont u dityachomu sadku de zaminili vikna I vse ce zavdyaki vlasnim nadhodzhennyam do byudzhetu Adzhe u silskij radi nini zareyestrovani 174 pidpriyemci yaki vchasno splachuyut podatki Prichomu ce ne lishe zakladi torgivli Mayemo i cegelnij zavod i spilne pidpriyemstvo Hoh Bereg de shiyut rukavichki dlya sportsmeniv budivelni ta silskogospodarski firmi Do kozhnogo osobisto mayu svij pidhid zaohochuyu yak umiyu U najblizhchih planah zavershiti budivnictvo novogo korpusu liceyu Todi silska ambulatoriya pereselitsya u budivlyu liceyu natomist silska rada maye perejti u primishennya ambulatoriyi Krim togo silrada vigrala derzhavnij tender na remont dorig komunalnogo znachennya a ce blizko pivmiljona griven Tozh dvi vulici vzhe cogo roku zaplanovano pokriti asfaltom Marta Karlivna vvazhaye sho u sela Veliki Beregi velike majbutnye Za Avstro Ugorshini vono navit otrimalo status mistechka odnak pislya revolyucijnih podij 1703 roku stalo zanepadati cherez nepomirni podatki dlya naselennya Lishe teper otrimali shans dlya vsebichnogo rozvitku Hocha ce i dosit smilive pripushennya ale mozhlivo vzhe cherez kilka rokiv na mapi Zakarpattya z yavitsya nove misto z nazvoyu Veliki Beregi A z festivalyu poyihali dodomu trohi rozcharovanimi lishe gosti z Ivano Frankivshini yaki privezli z Yaremchi ta Kosmacha ukrayinski vishivanki Praktichno zhodnoyi ne prodali Slid zauvazhiti sho i cini na nih pochinalisya azh iz 400 griven Zvichajno zh ruchna robota koshtuye dorogo Ale virobi majstrin iz Velikih Beregiv nabagato deshevshi A tut uzhe nichogo ne vdiyesh konkurenciya PrisilkiLongodar Longodar kolishnye selo v Ukrayini v Zakarpatskij oblasti Obyednane z selom Veliki Beregi Zgadki 1401 Langadaar 1405 Langadar 1421 LongodarOzero Beregi to Ozero poblizu sela Veliki Beregi sho znahoditsya u Beregivskomu rajoni vidnedavna stalo she odnim miscem dlya litnogo vidpochinku gromadyan Ranishe cya vodojma vikoristovuvalas suto dlya ribolovli A kilka rokiv tomu teritoriyu kolo ozera vichistili z odnogo boku ozera zrobili besidki ta specialni miscya dlya rozpalyuvannya vognisha Takozh po obidva boki ozera mozhna rozkladati nameti i vidpochivati chi zhiti tut hoch cile lito Varto zaznachiti sho odna z storin ozera de same i roztashovanij plyazh dlya kupannya i de zazvichaj vidpochivalniki chi turisti rozkladayut svoyi nameti znahoditsya lis Tak sho tut mozhna znajti takij bazhanij dlya kogos tinok Takozh tut pobudovani budinochki dlya vidpochivalnikiv yaki zdayutsya shodobovo Usi voni odnogo tipu U kozhnomu ye po 2 lizhka ta holodilnik Na vulici dlya tih hto orenduye budinochki besidki nadayutsya do poslug bezkoshtovno Pri v yizdi do teritoriyi ozera ye misce dlya stoyanki pid ohoronoyu Takozh tut ye bar i nevelichkij zoopark Tut ye pavlini strausi Vidpochinok bilya ozera platnij Vhid 5 griven z lyudini za dobu Za odin namet potribno zaplatiti 15 griven dobu Stoyanka avtomobilya 10 griven doba Orenda besidki 40 grn dobu Mozhna tut i poribaliti Cina 40 griven 3 spiningi chi vudki Cina budinochku na 2 spalnih miscya u 2011 roci stanovila 200 grn dobu Okrim cogo shoroku navesni tut prohodit vse oblasnij festival ribolovli de zmagayut ribaki a potim varyat uhu i chastuyut smachnim zakarpatskim vinom chi domashnimi nalivkami chi gorilkoyu Ozero Beregi ToBoloto SernyeBoloto Sernye vodno bolotne ugiddya yake bulo velicheznimi v Zakarpatti sogodni na teritoriyi kolishnogo Berezkogo komitatu v Ugorskomu korolivstvi Boloto v istorichni chasi zajmalo 100 120 kvadratnih kilometriv osushuvannya pochalosya v seredini 19 stolittya i do cih pir ne zavershene Boloto Sernye v seredini 19 stolittya zajmalo ponad 150 000 akriv na ploshini mizh selami Gat Dercen Makarovo Nove Selo Veliki Bergi Yanoshi Koson Geten Velika Dobron Znyacevo i Veliki Luchki Centrom bolotistoyi miscevosti bulo Velike ozero abo Gatske ozero na pivnichno zahidnij chastini yakoyi znahoditsya selo Gat Im ya otrimalo na pochatku 19 stolittya vid richki Serne Degustacijnij zal Ursta Vinnij pidval Na teritoriyi sela znahoditsya vinnij degustacijnij zal Zal maye nazvu Ursta vid prizvisha sho nosit jogo vlasnik ta vinorob Ivan Ursta Ursta Ivan Ivanovich vinorob degustator Degustacijni zali velikij rozrahovanij na 26 osib malij na 6 10 cholovik Dlya degustuvannya gostyam proponuyetsya 5 sortiv vina bili i chervoni Ivan Ursta ye peremozhcem shorichnogo festivalyu Chervene vino u 2012 roci Chervene vino shorichnij najbilshij ta najpopulyarnishij zakarpatskij vinnij festival na yakij z yizdzhayutsya lyudi z usiyeyi Ukrayini ta z za kordonu SportVelosipednij sport u zali Katatisya stoyachi na kermi krutiti pedali rukami vikonuvati riznomanitni akrobatichni figuri v povitri vsi ci tryuki stayut realnimi zavdyaki tehnici velosipednogo sportu v zali U sviti ce daleko ne novij vid sportu V Nimechchini Chehiyi Franciyi vin maye stolitnyu istoriyu i jogo rozvitok aktivno pidtrimuyetsya Ukrayina zh donedavna do cogo sportu prichetna ne bula Ale nini nashij oblasti ye chim pishatisya adzhe yedinij jogo oseredok rozmishenij same v nashomu krayi v s Veliki Beregi Beregivskogo rajonu Podibnogo nemaye bilshe nide v Ukrayini i navit u Rosiyi Bilorusi Moldaviyi U 2000 roci direktoru Velikoberezkoyi shkoli Gejci Tihomiru Tihomirovichu zatelefonuvali z Ugorshini i zaproponuvali spivpracyu Sprava v tomu sho dlya nih tak samo bulo v novinku zajmatisya velosportom i tomu isnuvala potreba j interes rozpovsyudzhuvati jogo dali A oskilki tak vijshlo sho sam Tihomir Tihomirovich trener shirokogo profilyu i jogo specializaciya legka atletika to propoziciya sprobuvati rozvivati cej sport na Zakarpatti jogo zvichajno zacikavila Todi zh voni prijnyali gostej z Nimechchini ta Ugorshini vsogo18 cholovik Voni zrobili pokazovij vistup podaruvali 4 velosipedi i zaprosili trenera na trenerski kursi do Ugorshini Voni pogodilis bo dityam duzhe spodobavsya vistup u bagatoh navit viniklo bazhannya zajmatisya na profesijnomu rivni Tihomir Tihomirovich poyihav tudi razom z druzhinoyu yaka tezh trenuye i sinom Golovnij sekretar velosipednogo sportu v zali Gans Born poradiv yim yak novij krayini v comu vidi sportu vzyati uchast u chempionati svitu Todi voni navit svoyih kostyumiv ne mali ale povernulisya zi zmagannya z chitkim rozuminnyam togo yak potribno pracyuvati dlya gidnogo rezultatu I vzhe z sichnya pochali aktivno zajmatisya odrazu vidkrili grupu pri shkoli Spochatku vona skladalasya z 12 cholovik a zaraz u nih uzhe 30 ditej Dlya togo abi pochati zajmatisya velosportom neobhidno shob koordinaciya bula horosha i zvichajno bazova fizichna pidgotovka Vtim yaksho ditina zdibna to yiyi mozhna vsomu navchiti Zaraz voni zajmayutsya z troma grupami z 4 po 11 klas trichi na tizhden I vzhe pobuvali na zmagannyah v Avstriyi Nimechchini Franciyi Slovachchini Ugorshini Shoroku organizovuyut chempionati Ukrayini Yaksho nas zaproshuyut na pokazovi vistupi obov yazkovo yidemo Os tak potrohi i nabirayut dosvidu ta novih znan U 2006 roci uchni shkoli Andrij Fizashi ta Stepan Gejci posili 6 misce na chempionati Yevropi v Avstriyi ta otrimali zvannya kandidativ u majstri sportu Georgij Bodnar ta Roland Kochi stali somimi na chempionati Yevropi u Franciyi Krim togo uchni neodnorazovo peremagali na chempionatah Ugorshini u 2003 mu vzyali vsi tri prizovi shodinki Zaraz majzhe ves tyagar lezhit na batkah Oskilki velosport u zali she ne ye olimpijskim vidom to j finansuvannya vid stolici voni ne otrimuyut Vtim chastkovo dopomagayut rajon ta oblast koli pokrivayut dobovi vitrati A v Yevropi voni ne malenki minimum 50 evro na dobu potribno na harchuvannya odniyeyi ditini 25 35 yevro na nochivlyu Ale vizi transportni vidatki bez batkiv tut ne obijtisya Krim togo cej vid sportu dosit dorogij Horoshij velosiped koshtuye 1000 1500 yevro i yih v Ukrayini ne vigotovlyayut Tehnichno yih majzhe povnistyu zabezpechuyut inozemni sponsori Cherez te sho u shkoli nemaye nalezhnoyi materialno tehnichnoyi bazi voni trenuyutsya lishe z shkolyarami Yakbi podibnih gurtkiv v Ukrayini bulo bilshe ce garantuvalo b konkurenciyu mizh sportsmenami i viklikalo b u ditej she bilshij azart Hocha yihni vihovanci vzhe pochinayut poshiryuvati cej sport u Drogobichi Lvovi a v majbutnomu spodivayemos i v Ivano Frankivsku Po druge prikro te sho Kitaj Malajziya Gonkong mozhut dozvoliti sobi zaproshuvati treneriv iz Nimechchini a voni yedina krayina u comu vidi sportu sho zajmayetsya bez nastavnikiv Do nih priyizhdzhayut na rik dva razi pobudut tizhden i znovu yidut Tomu trenuyut vihodyachi zi svogo vikladackogo dosvidu Koli voni tilki pochinali pracyuvati buli taki elementi sho dumali nikoli yih ne zmozhut povtoriti Ale zaraz vikonuyut majzhe vsi vpravi z kvalifikacijnoyi knigi Krim togo diti z takim nathnennyam povertayutsya zi zmagan nabirayutsya takoyi kilkosti vrazhen sho pozbavlyati yih cogo zadovolennya bulo b prosto nespravedlivo Sport ne tilki daye yim mozhlivist podorozhuvati ale j robit yih vpevnenishimi samostijnimi zabezpechuye garnij nastrij i rozvivaye silu voli I tomu duzhe hochetsya shob voni ne stoyali na misci abi bulo nevpinne zrostannya adzhe ce spravdi duzhe krasivij vid sportu yakij vartij togo abi nim cikavilisya Sportsmeni Kristian Gej ta Aleks Kuchera u parnih vistupah viboroli III misce na chempionati Yevropi sered yunioriv Chempionat prohodiv z 3 po 4 chervnya 2011 roku v Avstriyi U chempionati vzyali uchast sportsmeni iz 13 krayin Yevropi Ukrayinu predstavlyali sportsmeni Annamariya Balega Kristian Gej ta Aleks Kuchera Pari z Nimechchini ta Chehiyi viperedili Kristiana Gej ta Aleksa Kuchera posivshi vidpovidno pershe ta druge miscya u parnih vistupah V odinarnih vistupah Apeks Kuchera zajnyav 12 misce Kristian Gej 14 misce a Annamariya Balega 17 misce Turistichni miscya Muzej tkactva dva ozera z oblashtovanoyu zonoyu dlya vidpochinku ta ribalstva Forpost Beregvar gurtok veloekvilibristiki hram vona bula pobudovana v 1335 r mlin polotno vuzkokolijki yevrejske kladovishe memorialnij pam yatnik na chest zagiblih pid chas stalinskoyi deportaciyi V okolicyah sela Beregi u 1329 r zgaduyetsya takozh katolickij monastir Malij Bereg sho buv zrujnovanij u 1554 Boloto Sernye vodno bolotne ugiddyaVidomi lyudiMagda Fyuzeshi Veliki Beregi 3 travnya 1952 poet i pismennicya Posilannya Veliki Beregi Informacijno piznavalnij portal Zakarpatska oblast u skladi URSR 22 lyutogo 2020 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zakarpatska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR Veliki Beregi slavetni selyanskimi budinkami tkactvom vinom ta ozerom 19 sichnya 2019 u Wayback Machine Arhitekturni istorichni ta prirodni cinnosti Beregivshini Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi